ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/9194/21          Суддя (судді) суду 1-ї інст.: 
          Шейко Т.І.

ПОСТАНОВА
Іменем України

27 квітня 2023 року          м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача          Сорочка Є.О.,
суддів           Федотова І.В., 
          Коротких А.Ю.,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю " Футбольний клуб "Динамо" Київ" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.12.2021 у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю " Футбольний клуб "Динамо" Київ"   про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: 
- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації головного корпусу шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК «Динамо» Київ» (місцезнаходження юридичної особи: вул. Грушевського, 3, м. Київ, 01001), код ЄДРПОУ: 00305981, відключити джерела електроживлення та накласти печатки на головний електрощит та вхідні двері приміщень головного корпусу, які розташовані за адресою: вул. Столичне шосе, 45 у Голосіївському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки;
- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;
- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.12.2021 позов задоволено.
Відповідач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстави для застосування заходів реагування відсутні.
Позивач у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.
Також позивачем до суду апеляційної було подане клопотання про визнання нечинним оскаржуваного судового рішення та закриття провадження у справі у зв`язку із примиренням сторін.
Відповідно до частин першої, третьої статті 190 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) сторони можуть повністю або частково врегулювати спір на підставі взаємних поступок. Примирення сторін може стосуватися лише прав та обов`язків сторін. Сторони можуть примиритися на умовах, які виходять за межі предмета спору, якщо такі умови примирення не порушують прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Умови примирення не можуть суперечити закону або виходити за межі компетенції суб`єкта владних повноважень.
Умови примирення сторони викладають у заяві про примирення сторін. Заява про примирення сторін може бути викладена у формі єдиного документа, підписаного сторонами, або у формі окремих документів: заяви однієї сторони про умови примирення та письмової згоди іншої сторони з умовами примирення.
Колегія суддів наголошує на тому, що до суду не було подано підписаної обома сторонами заяви та/або заяв про примирення на не надано документа у якому викладені умови примирення. Усунення відповідачем причин та умов, які слугували підставою для звернення позивача до суду не свідчить про досягнення сторонами примирення у даному спорі.
З огляду на це, підстави для задоволення поданої позивачем заяви відсутні.
Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві видано наказ від 15.01.2021 №30 «Про проведення планових перевірок».
Згідно вказаного наказу видано повідомлення від 18.01.2021 №24/110 та доручено провести планову перевірку приміщення ТОВ «Футбольний клуб «Динамо» Київ» щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. 
Також на підставі вказаного наказу видано посвідчення від 01.02.2021 №210 на проведення перевірки приміщення ТОВ «ФК «Динамо» Київ», розташованого за адресою: вул. Столичне шосе, 45 у Голосіївському районі м. Києва. Копію посвідчення отримала відповідальна особа ТОВ «ФК «Динамо» Київ», про що зроблено відповідну відмітку в посвідченні № 210.
Посадовими особами позивача за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) складено акт №122 від 19.02.2021, згідно висновків якого встановлено 38 порушень, а саме:
- п.3 розділу II ППБУ - На об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлений протипожежний режим;
- пункт 11 розділу II ППБУ - Не підтверджено, що всі працівники при прийнятті на роботу на робочому місці пройшли інструктажі з питань пожежної безпеки;
- п. 2.3. розділ III ППБУ - Тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах не відповідає вимогам ДБН В.1.1-7 "Пожежна безпека об`єктів будівництва", двері електрощитової, котельні, комунітаційної, в перегородці між сходовою кліткою та сходами в підвал не виконані (не встановлені) протипожежними з нормованою межею вогнестійкості;
- пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - Не надано документів, що підтверджують захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів;
- пункт 1.16 глави 1 розділу IV ППБУ - Електрощити не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);
- підпункт 9пункту 2.1. розділу V ППБУ - Не встановлено покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі з застосуванням світловідбивних покриттів) місцезнаходження найближчих пожежних гідрантів;
- пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ - Під сходовим маршем влаштовано підсобне приміщення;
- пункт 22 розділу II Пункт 2.23 глави 2 розділу III, ППБУ - Не підвищено клас вогнестійкості металевих сходів в корпусі № 2, в порушення вимог п. 5.3 табл. 1 ДБН В. 1.1- 7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;
- розділ III п. 2.4. ҐІПБУ - Клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання через огороджувальні конструкції з нормативною межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди виконаний меншим, ніж нормативна межа вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди, в порушення п. 6.20. ДБН В. 1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;
- п. 2.23, глави 2 розділу III ППБУ - Заповнення віконних прорізів приміщення котельні виконано подвійним склом;
- п.п. 2.31, 2.32 глави 2 розділу III ППБУ - Шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням та світловими покажчиками «Вихід». Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей;
- абзац перший пункту 5.1 глави 5 розділу VI ППБУ - Громадян, котрі прибувають до будинків для тимчасового проживання людей не ознайомлено адміністрацією з основними вимогами пожежної безпеки (під підпис);
- пункт 2.2 розділу V, 2.30., 2.37 розділ III ППБУ - Допускається встановлення приладів опалення в сходових клітках на висоті менше 2,2 м від сходових площадок та встановлення пожежних кран-комплектів, що заважає евакуації людей (порушення: п. 7.3.22. ДБН В. 1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»);
- Пункт 12.2 глави 12 розділу VI ППБУ - Парильне відділення сауни не обладнано перфорованими сухотрубами, підключеними до внутрішнього водопроводу, ручний пуск яких можна здійснювати від пристроїв, установлених за межами парильного відділення;
- п. 1.18., глава 1, розділу IV ППБУ - допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами;
- пункт 12.3глави 12 розділу VI ППБУ - У верхній зоні парильного відділення відсутні датчики температури, зблоковані з пристроєм (терморегулятором), який відключає електроенергію від електронагрівачів у разі підвищення температури до 110° С;
- пункт 2.29 глави 2 розділу III ППБУ - На сходових маршах влаштовано огорожі із поручнями, котрі зменшують ширину сходових маршів.
- абзац перший Пункту 2.5 глави 2 розділу III ППБУ - Не проведене вогнезахисне обробляння дерев`яних конструкцій в будинках усіх ступенів вогнестійкості, крім V, за винятком вікон, дверей, воріт, підлоги, стелажів (корпус 2, роздягальня;
- пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ - З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснюються за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів. Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Струм втрат ізоляції стиків повинен бути не більше струму втрат ізоляції цілих жил цих проводів і кабелів;
- п. 2.9 глави 2 розділу III ППБУ - Для приміщень виробничого призначеня (котельні) не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок»;
- п. 1.12. глави 1 розділу IV ППБУ - Не надано акти проведення прихованих робіт на прокладання проводів за підвісною стелею.;
- п. 2.3. розділ III ППБУ - Не підтверджено, що тип заповнення прорізів в огороджувальних конструкціях шахт (ніш) для прокладання комунікацій відповідає класу вогнестійкості ЕІ30;
- пункт 1.1., 1.2. розділу V ППБУ - Приміщення корпусу № 2 не обладнані системами протипожежного захисту;
- пункт 1.1., 1.2. розділу V ППБУ - Приміщення газової котельні не обладнані системами протипожежного захисту в порушення табл. А2 п. 1.6.1 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;
- п. 22 розділу II, п. .23 глави 2 розділу II ППБУ - Вихід на покрівлю зі сходової клітки не передбачено через протипожежні двері 2-го типу.
- п. 22 розділу II, П. .23 глави 2 розділу 11 ППБУ - Евакуаційні виходи з цокольного поверху влаштовано через загальні сходові клітки будинку без окремих виходів назовні, які відокремлюються від іншої частини сходових кліток суцільними протипожежними перегородками 1-го типу на висоту одного поверху;
- п. 22 розділу II, П. .23 глави 2 розділу 11 ППБУ - Евакуаційні виходи з цокольного поверхувлаштовано через загальні сходові кліткибудинку без окремих виходів назовні, які відокремлюються від іншої частини сходових кліток суцільними протипожежними перегородками 1-го типу на висоту одного поверху;
- п. 22 розділу II, П. .23 глави 2 розділу II ППБУ - Ліфтовий хол в підвальному поверсі не огороджений протипожежними перегородками з заповненням прорізів елементами відповідного типу;
- п. 2.37 глави 2 розділу III ППБУ - Не підтверджено, що скло, встановлене в дверях сходових кліток, не дає скалок при руйнуванні;
- підпункт 4 пункту . 1 глави 2 розділу V ППБУ - Не проведено випробування на тиск та витрату води з оформленням акта, для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу;
- підпункт 6 пункту .2 глави 2 розділу V ППБУ - Пожежні кран-комплекти розміщуються у шафках, які не мають отвори для провітрювання і пристосовання для опломбування та візуального огляду їх без розкривання. При виготовленні шаф рекомендується передбачати в них місце для зберігання двох вогнегасників. На дверцята шаф, в яких знаходяться вогнегасники, мають бути нанесені відповідні покажчики за ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальние и знаки безопасности»;
- підпункт 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ - Не проведене технічне обслуговування пожежних кран- комплектів (не рідше одного разу на рік) і перевірка на працездатність шляхом пуску води, з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти повинні постійно бути справними і доступними для використання;
- підпункт 2пункту 2.2 пави 2розділу V ППБУ - Пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом;
- пункт 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ - Допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж в приміщеннях головного корпусу;
- пункт 2.28 глави 2 розділу III ППБУ - Покриття підлоги у коридорах виконано матеріалами з невизначеними показниками пожежної небезпеки щодо горючості, поширення полум`я, токсичності, та димоутворювальної здатності;
- пункт 2.17 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - У коридорах корпусу № 2 та сауни в головному корпусі опорядження стін виконано матеріалами з невизначеними показниками пожежної небезпеки щодо горючості, займистості, токсичності, та димоутворювальної здатності;
- пункт 1.1., 1.2. розділу V ППБУ - Приміщення комунікаційної не обладнано автоматичною системою пожежогасіння в порушення табл. А2 п. 13.3 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;
- пункт 3 частини 1 статті 20 КЦЗУ - Не обладнано сучасні куточки цивільного захисту населення;
- пункт 8 частини 1 статті 20 КЦЗУ - Не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки;
- стаття 69 КЦЗУ, наказ МНС №98, ПТБ - Не проведено ідентифікацію потенційно-небезпечного об`єкта.
У відповідності до вимог статті 175 Кодексу України про адміністративні правопорушення,  відповідальну особу за пожежну безпеку ТОВ «ФК «Динамо» Київ» Ткаченка А.М. притягнуто до адміністративної відповідальності згідно протоколу КИ № 018450 від 25.02.2021 та постанови КИ № 013450 від 25.02.2021. Крім того, контролюючим органом винесено припис №51 від 25.02.2021 року, інспектором зазначено терміни для усунення виявлених порушень до 30.03.2021.
Вважаючи, що виявлені порушення є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з позовом.
Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що відповідачем не усунуті усі порушення, які можуть призвести до загрози життю та здоров`ю людей.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.
Частиною сьомою статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Згідно з частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у     статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до частин першої, другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України     посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення.
Згідно статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Захід реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Як зазначалося, у ході здійснення перевірки на спірному об`єкті, позивачем було виявлено ряд порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Захід реагування у вигляді повного зупинення будівництва (робіт) є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення. В протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Втім, за своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.
Враховуючи, що заходи реагування вступають у дію з дня набрання судовим рішенням законної сили - у даному випадку з дня ухвалення судом апеляційної інстанції відповідного рішення, то відсутність (усунення) виявлених порушень під час апеляційного розгляду справи, нівелює необхідність застосування таких заходів - в інакшому випадку такі заходи фактично будуть застосовані до безпечного об`єкта.
Так, у ході розгляду справи у суді першої інстанції, відповідачем були не було надано доказів усунення всіх порушень, які створювали загрозу заподіяння шкоди життю та/або здоров`ю людей.
Водночас, під час апеляційного розгляду справи, відповідачем були надані докази повного усунення порушень, що підтверджено самим позивачем у ході проведення позапланової перевірки спірного об`єкту щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, результати якої оформлені актом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві від 24.02.2023 № 4.
Суд апеляційної інстанції у відповідності до частини четвертої статті 308 КАС приймає зазначений акт як доказ у справі, оскільки він був складений вже після прийняття оскаржуваного рішення та об`єктивно не міг бути наданий до суду першої інстанції.
Із вказаного акту вбачається, на об`єкті навчально-тренувальної бази ТОВ «ФК «Динамо» Київ» «Конча-Заспа» по вул. Столичне шосе, 45 порушення вимог чинного законодавства не виявлені.
Таким чином, станом на час апеляційного розгляду справи встановлено усунення та відсутність порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на спірному об`єкті. 
За таких обставин, наразі підстави для застосування заходів реагування відсутні, а тому суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для задоволення позовних вимог.
Аналогічну позицію у подібних правовідносинах підтримав Верховний Суд у постанові від 28.05.2019 по справі №819/1850/17.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. 
Інші доводи учасників справи висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.
Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.
Відповідно до пункту другого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
За змістом частини першої статті 317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Оскільки висновки суду не відповідають обставинам справи, то оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а позов залишенню без задоволення.
Керуючись статтями 34, 243, 311, 317, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю " Футбольний клуб "Динамо" Київ" задовольнити.
Скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.12.2021 та ухвалити нове судове рішення, яким позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю " Футбольний клуб "Динамо" Київ"  про застосування заходів реагування залишити без задоволення.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної  скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач          Є.О. Сорочко
Суддя          І.В. Федотов
Суддя          А.Ю. Коротких