Ухвала
Іменем України 
16 травня 2023 року
м. Київ
справа № 305/6172/22
провадження № 51 - 2972 впс 23
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати 
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого судді                                     ОСОБА_1 ,
суддів                                                            ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю
секретаря судового засідання              ОСОБА_4 ,
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні подання голови Закарпатського апеляційного суду про направлення кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.  2 ст. 309, ч. 1 ст. 310 КК України, за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від
24 жовтня 2022 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
до Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання голови Закарпатського апеляційного суду про направлення кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 жовтня 2022 року до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано тим, що в Закарпатському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для перегляду вказаного вироку суду першої інстанції у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів.
Учасники судового провадження в судове засідання не прибули, хоча належним чином повідомлялись про дату і час розгляду подання, причини своєї неявки суду не повідомили, заяв (клопотань) не подали.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши наявні у розпорядженні Суду матеріали кримінального провадження та перевіривши наведені у поданні доводи, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з огляду на таке.
За приписами ч. 4 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.
Положеннями ч. 3 ст. 34 КПК України передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
Положеннями ч. 3 ст. 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції.
 
Як убачається з подання, 08 грудня 2022 року до Закарпатського апеляційного суду надійшло кримінальне провадження стосовно ОСОБА_5 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 жовтня 2022 року. 
Згідно з протоколом автоматизованого визначення складу колегії суддів від
02 травня 2023 року для розгляду кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 визначено колегію суддів: головуючого суддю ОСОБА_7 , суддів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .
Судді ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 заявили самовідводи, які було задоволено ухвалою  від 02 травня 2023 року.
Зі змісту звіту щодо неможливості повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 травня 2023 року розподіл не відбувся, оскільки після задоволення самовідводів утворити склад суду для судового розгляду кримінального провадження неможливо.
Як убачається з довідки, наданої начальником відділу управління Закарпатського апеляційного суду, до складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення Закарпатського апеляційного суду входять троє суддів - ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 .
Судді ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 брали участь у даному кримінальному провадженні під час досудового розслідування, тому вони не можуть здійснювати апеляційний перегляд судового рішення у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 з підстав, передбачених ст. 76 КПК України.
Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено можливість за рішенням зборів суддів відповідного суду запровадження спеціалізації суддів з розгляду конкретних категорій справ.
            Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.
Відповідно до абзацу 6 п. 3.3 Розділу 3 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду від 16 жовтня 2018 року зі змінами і доповненнями прийнятими рішенням зборів суддів від 27 січня 2023 року: « У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу та резервного судді, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа суддів визначених рішенням зборів від 02 грудня 2022 року. У разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу, резервного судді та суддів визначених рішенням зборів від 02 грудня 2022 року, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів суду з урахуванням того, що суддя - доповідач має бути визначений зі складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення».
У разі неможливості визначення судді - доповідача (головуючого судді) із числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ (проваджень) справа передається для визначення підсудності відповідно до норм КПК України. 
Наразі у Закарпатському апеляційному суді для розгляду апеляційної скарги захисника ОСОБА_6 на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 жовтня 2022 року стосовно ОСОБА_5 неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення.
За таких обставин і з урахуванням положень ст. 34 КПК України Суд уважає, що подання голови Закарпатського апеляційного суду підлягає до задоволення.
Керуючись ст. 34 КПК України, Суд
постановив:
Подання голови Закарпатського апеляційного суду задовольнити.
Кримінальне провадження стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.  2 ст. 309, ч. 1 ст. 310 КК України, за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 жовтня 2022 року направити до Львівського апеляційного суду для розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1                                     ОСОБА_2                              ОСОБА_3