ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3066/23 Справа № 199/3409/22 	  	Суддя у 1-й інстанції - Подорець О.Б. Суддя у 2-й інстанції - Максюта Ж. І.	

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2023 року                                                                м. Дніпро
Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого судді – Максюти Ж.І.
суддів – Барильської А.П., Зайцевої С.А.
за участю секретаря — Кругман А.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 грудня 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ексіт Транс» про розірвання трудового договору та зобов`язання вчинити певні дій, -

В С Т А Н О В И Л А:

У провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська перебувала на розгляді вищезазначена цивільна справа, по якій ухвалою від 20 червня 2022 року відкрито провадження та визначено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
26 грудня 2022 року до суду надійшла заява директора ТОВ «Ексіт Транс» про долучення до матеріалів справи копії наказу №11-К від 01 жовтня 2021 року про звільнення з роботи ОСОБА_1 , у зв`язку з чим спір по справі відсутній.
Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 грудня 2022 року провадження по цивільній справі №199/3409/22 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ексіт Транс» про розірвання трудового договору та зобов`язання вчинити певні дій — закрито та роз`яснено позивачу, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 грудня 2022 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу задовольнити з наступних підстав.
Згідно з п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Захист цивільних прав – це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.
Підстави для закриття провадження у справі визначені у статті 255 ЦПК України.
Закриття провадження у справі – це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.
Пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.
Поняття “юридичного спору” має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття “спір про право” (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття “спору про право” має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного,
а не формального значення.
Закриття провадження з підстав, передбачених пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України, можливо лише в судовому засіданн.
У постановах Верховного Суду у складі колегії суддів: Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі № 456/647/18, провадження № 61-2018св19; Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 травня 2020 року у справі № 686/20582/19, провадження № 61-1807св20; Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 09 вересня 2020 року у справі № 750/1658/20, провадження № 61-9658св20 зазначено, що закриття провадження у справі через відсутність предмета спору можливе лише за умови, якщо предмет спору відсутній під час пред`явлення позову.
Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Предмет спору – це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.
Підстави позову – це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Тобто, правові підстави позову – це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.
В оскаржуваній ухвалі зазначено, що 26 грудня 2022 року до суду надійшла заява директора ТОВ «Ексіт Транс» про долучення до матеріалів справи копії наказу №11-К від 01 жовтня 2021 року про звільнення з роботи ОСОБА_1 , у зв`язку з чим спір по справі відсутній. 
Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).
Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо.
Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 456/647/18, від 13 травня 2020 року у справі № 686/20582/19-ц, від 09 вересня 2020 року у справі № 750/1658/20.
У справі «Bellet v. France» Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.
Право на справедливий судовий розгляд також закріплено Міжнародним пактом про громадянські і політичні права та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (частина 1 статті 6). Право на справедливий судовий розгляд охоплює і право кожного на доступ до правосуддя.
Як вбачається із позовної заяви, та апеляційної скарги, то ОСОБА_1 просив ухвалити рішення, яким розірвати трудовий договір укладений 02.02.2021 року між ним та ТОВ “Ексіт Транс” на підставі ч. 1 ст. 38 КзпП України; зобов`язати ТОВ “Ексіт Транс” видати відповідний наказ про його звільнення та видати належним чином оформлену трудову книжку та стягнути судовий збір.
Але, як вбачається із матеріалів справи, відповідачем до суду було подано Наказ про звільнення ОСОБА_1 за угодою сторін згідно п. 1 ст. 36 КзпП України, але матеріали справи не містять доказів про видачу ОСОБА_1 належним чином оформленої трудової книжки, ознайомлення його з наказом про звільнення, та доказів проведення з ОСОБА_1 остаточного розрахунку по заробітній платі при звільнені. 
Крім того, в судовому засіданні під час розгляду апеляційної скарги, відповідачем- директором Товариства з обмеженою відповідальністю «Ексіт Транс» також було підтверджено, що трудова книжка ОСОБА_1 не видавалася,та остаточний розрахунок за заробітній платі при звільнені з ним не проведено, що свідчить про те, що предмет спору існує.
Суд першої інстанції, постановляючи оскаржену ухвалу про закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України, не звернув належної уваги на зазначене, не пересвідчився належним чином, чи дійсно предмет спору у цій справі відсутній, та дійшов передчасного висновку про закриття провадження у справі.
За таких обставин, враховуючи вищевикладене апеляційну скаргу слід задовольнити, ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 грудня 2022 року про закриття провадження у справі скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись статтями 367, 369, 376, 381-384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.
Ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 грудня 2022 року — скасувати та справу направити для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена відповідно до чинного законодавства.

Головуючий:                                          Ж.І. Максюта 

Судді:                  А.П.Барильська                                 

С.А.Зайцева