ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2023 року	Львів	Справа № 260/3496/22 пров. № А/857/5975/23	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді:                                                 Гудима Л.Я.,
суддів:                                                                      Довгополова О.М., Святецького В.В.,
за участю секретаря судового засідання:             Петрунів В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 березня 2023 року, головуючий суддя – Плеханова З.Б., ухвалене о 11:18 год. у м. Ужгород, повний текст якого складено 20.03.2023 року, у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Спільне Українсько-Німецько-Швейцарське підприємство у формі Товариства з обмеженою відповідальністю «Д`юті Фрі Трейдінг» до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

                                                      В С Т А Н О В И В:

Позивач – ТзОВ «Спільне Українсько-Німецько-Швейцарське підприємство у формі Товариства з обмеженою відповідальністю «Д`юті Фрі Трейдінг» звернулося в суд з позовом до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просило визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 31.08.2022 року №204/33-00-07-02 та №205/33-00-07-02.
В обґрунтування своїх позовних вимог посилалося на те, що вказані податкові повідомлення-рішення є такими, що прийняті всупереч вимогам податкового та митного законодавства, а у діях Позивача відсутні будь-які правопорушення, у зв`язку з чим наявні підстави для скасування оскаржених ППР у судовому порядку.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 березня 2023 року адміністративний позов задоволено; визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 31.08.2022 року № 204/33-00-07-02 та № 205/33-00-07-02.
Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, Західне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків оскаржило його в апеляційному порядку, яке, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою в задоволенні адміністративного позову відмовити. 
Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що під час перевірки СП у формі ТзОВ «Д`юті Фрі Трейдінг» встановлено факти реалізації товарів, через магазини безмитної торгівлі, з порушенням чинного законодавства, внаслідок чого не можливо підтвердити факт реалізації товарів на суму 2 234 499,9 гри. в режимі безмитної торгівлі та застосування нульової ставки з податку на додану вартість. Враховуючи вищенаведене, СП у формі ТОВ «Д`юті Фрі Трейдінг» не сформовані податкові зобов`язання за січень 2022року в сумі ПДВ 446 900 грн. по реалізації товарів через магазини безмитної торгівлі, не складено та не зареєстровано в ЄРПН податкові накладні на реалізацію товарів та відповідно не відображено в Декларації з податку на додану вартість за січень 2022 року. 
В судовому засіданні представник відповідача підтримав подану апеляційну скаргу, вважає оскаржене рішення суду незаконним та повністю підтримав доводи, зазначені у апеляційній скарзі.
Представник позивача заперечив проти апеляційної скарги, вважає оскаржене рішення суду законним та обґрунтованим та просив апеляційну скаргу залишити без задоволення.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, Товариство з обмеженою відповідальністю "Спільне Українсько-Німецько-Швейцарське підприємство у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Д`юті Фрі Трейдінг" ( код ЄДРПОУ  14285992) станом на 01.01.2022 року міститься в Реєстрі підприємств, яким надано дозвіл на відкриття та експлуатацію магазину безмитної торгівлі.
В  період з 07 червня 2022 року по 25 липня 2022 року управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків  на підставі наказу від 01.06.2022 року №37, виданого Західним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків та направлень від 07.06.2022 року №59/33-00-07-02, №60/33-00-07-01, виданих Західним міжрегіональним управління ДПС по роботі з великими платниками податків, відповідно до п.п. 19 .6 ст. 19 . п п. 20.1.4 ст. 20, п.п. 75.1.2 ст. 75, п.п. 78.1.8. ст. 78, п. 82.2 ст. 82, п.п. 69.2 п. 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ (зі змінами і доповненнями, далі - ПКУ), було проведено документальну позапланову виїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю "Спільне Українсько-Німецько-Швейцарське підприємство у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Д`юті Фрі Трейдінг" (далі - Позивач, СП у формі ТзОВ «Д`ЮТІ ФРІ ТРЕЙДІНГ») з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2022 року у податковій декларації з податку на додану вартість від 17.02.2022 року № 9034264482 (далі - Декларація) від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі, заявленого до відшкодування з бюджету з урахуванням періодів декларування від`ємного значення.
За результатами документальної позапланової виїзної перевірки складено акт №109//33-00-07-01/14285992 від 29.072022 року про результати документальної позапланової виїзної перевірки СП у формі ТзОВ «Д`ЮТІ ФРІ ТРЕЙДІНГ» (код ЄДРПОУ 14285992) з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2022 року від`ємного значення податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету (далі - Акт перевірки).
За результатами проведеної перевірки встановлені порушення позивачем зокрема:
- п. 185 1 ст.  185, п.п. 187.1 ст. 187, п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 ПКУ, оскільки СП у формі ТзОВ «Д`ЮТІ ФРІ ТРЕЙДІНГ»  занижено податкові зобов`язання на суму ПДВ 446 900 грн., що призвело до завищення показника у рядку 19 «Від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового  кредиту поточного звітного (податкового) періоду» та як наслідок, вплинуло на завищення бюджетного відшкодування ПДВ за січень 2022 року (показник рядка 20.2 Декларації) на суму 436 873 гривень;
- п. 185. 1 ст.  185,  п.п. 187.1 ст. 187, п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 ПКУ, оскільки СП у формі ТзОВ «Д`ЮТІ ФРІ ТРЕЙДІНГ» занижено податкові зобов`язання на суму ПДВ 446900 грн., що призвело до завищення показника у рядку 19 «Від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового  кредиту поточного звітного (податкового) періоду» та відповідно завищення показника у рядку 21  «Сума від`ємного значення, що податкового кредиту наступного (звітного) податкового періоду (рядок 19.1 +  рядок 20.3 декларації) переноситься до рядка 16.1 декларації наступного (звітного) податкового податкової декларації з ПДВ за період січень 2022 року на суму 10027 гривень.
-  п. 201. 10 ст. 201 ПКУ, оскільки СП у формі ТзОВ «Д`ЮТІ ФРІ ТРЕЙДІНГ» не здійснено реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом граничного  строку передбаченого статтею 201 цього Кодексу за січень 2022 року на загальну  суму ПДВ 446 900 грн.
Заперечення Позивача на акт Відповідачем залишено без задоволення, а висновки перевірки залишено без змін.
На підставі вищезазначеного акту,  Відповідачем прийнято такі податкові повідомлення-рішення:
- податкове повідомлення-рішення від 31.08.2022 року №204/33-00-07-02, яким зменшено суму бюджетного  відшкодування з ПДВ, задекларовану на  рахунок платника у банку за січень  2022 року згідно з Декларацією від  17.02.2022 року на суму  436873,00 грн. на підставі п.123.2 ст.123 ПКУ до Позивача застосовано штраф у розмірі 25%  як за діяння, вчинене умисно, на суму 109 218 грн.;
-          податкове повідомлення-рішення від 31.08.2022 року №205/33-00-07-02, яким зменшено розмір від`ємного значення суми ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного  звітного (податкового) періоду за січень 2022 року, задекларовану згідно з Декларацією від 17.02.2022 року, на суму 10 027  грн.
Так згідно з інформацією, наведеною в Акті перевірки (стор. 9 Акта перевірки), висновки про відсутність у фіскальних чеках «обов`язкового» реквізиту документа, якій посвідчує особу, з відміткою про проходження митного контролю, зроблено Відповідачем  на підставі інформації з Системи зберігання і збору даних РРО масивів інформації  по  чеках РРО за  період з 01.01.2022 року по 31.01.2022 року, що була надана на запит Відповідача  листом ДПС України від 20.07.2022 року № 7605/7/99-00-07-04-03-07.
Однак, судом встановлено, що  в процесі перевірки СП у формі ТзОВ «Д`ЮТІ ФРІ ТРЕЙДІНГ» отримало від Відповідача запит №1285/6/33-00-07-01 від 17.06.2022 року щодо надання документального підтвердження, в тому числі касових чеків за  січень  2022 року, які підтверджують факт продажу товарів.
ПП «РЕКТА» відповідно до договору на введення в експлуатацію, технічне обслуговування, гарантійний (післягарантійний) ремонт реєстраторів розрахункових операцій від 01.02.2019 року № 880 надано Позивачу послуги з технічного обслуговування РРО.
Згідно з довідкою, виданою ПП «РЕКТА» від 09.08.2022 року № 47, використовувана версія програмного забезпечення допускає можливість збою системних параметрів налаштувань РРО, яка могла призвести до того, що під час проведення розрахункових операцій не зберігалися додаткові дані (додаткові реквізити) при перенесенні інформації до носія КСЕФ РРО, а саме номер паспорту у рядку «Паспорт», та відповідно не відбулася передача вказаних додаткових даних до електронної копії розрахункового документа і фіскальних звітних чеках РРО, дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів державної податкової служби.
Як вбачається із довідки ПП «РЕКТА», програмне забезпечення допускає можливість збою системних параметрів налаштувань РРО. Такий збій міг призвести до відсутності збереження в пам`яті касового апарату додаткового реквізиту «Паспорт». Оригінали касових чеків видавалися покупцям з усіма реквізитами, в т.ч. і додатковими (паспортні данні покупців), а електронні копії чеків могли передаватись відповідними каналами зв`язку до органів державної податкової служби без додаткового реквізиту «Паспорт» через технічний збій, як про це засвідчує ПП «Ректа».
Окрім того, судом встановлено, що факт вивезення за межі митної території України товарів, що були поміщені у митний режим безмитної торгівлі, підтверджується митними деклараціями типу ЕК-11. 
В січні 2022 року вивіз усіх товарів, що були реалізовані МБТ СП у формі ТзОВ «Д`ЮТІ ФРІ ТРЕЙДІНГ» (в тому числі тих, щодо яких були оформлені розрахункові документи, зазначені у Додатках № 1 та № 2 до Акту перевірки) були підтверджені  митними деклараціями.
Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що висновки Відповідача про неможливість підтвердження здійснення продажу товарів в МБТ із застосуванням режиму безмитної торгівлі і нульової ставки ПДВ на тій підставі, що одній особі на добу було реалізовано товарів із здійсненням кількох  розрахункових операцій, або з причини недостовірних даних документа, що посвідчує особу, не є обґрунтованими нормативно і не мають підтвердження фактичних обставин.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи з огляду на наступне.
Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Митним кодексом України (далі – МК України), Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.
Відповідно до ст. 140 Митного кодексу України безмитна торгівля - це митний режим, відповідно до якого товари, не призначені для вільного обігу на митній території України, знаходяться та реалізуються для вивезення за межі митної території України під митним контролем у пунктах пропуску (пунктах контролю) через державний кордон України, відкритих для міжнародного сполучення, та на повітряних, водних або залізничних транспортних засобах комерційного призначення, що виконують міжнародні рейси, з умовним звільненням від оподаткування митними платежами, установленими на імпорт та експорт таких товарів, та без застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, а також без проведення заходів офіційного контролю.
Як встановлено ст. 420 МК України магазин безмитної торгівлі - це спеціалізований торговельний заклад, розташований у пункті пропуску через державний кордон України, відкритому для міжнародного сполучення, а також на повітряному або водному транспортному засобі комерційного призначення, що виконує міжнародні рейси, та призначений для реалізації товарів, поміщених у митний режим безмитної торгівлі.
Магазини безмитної торгівлі здійснюють продаж товарів громадянам, які виїжджають за межі митної території України, а також пасажирам міжнародних рейсів, які виконуються повітряними та водними транспортними засобами комерційного призначення, що експлуатуються резидентами. Реалізація магазинами безмитної торгівлі товарів, поміщених у митний режим безмитної торгівлі, підприємствам забороняється.
Магазини безмитної торгівлі в установленому порядку здійснюють торгівлю всіма видами продовольчих і непродовольчих товарів, крім товарів, які відповідно до закону заборонені до ввезення в Україну, вивезення з України та транзиту через територію України, та товарів за товарними позиціями 2701-2716 згідно з УКТ ЗЕД. Правила продажу товарів магазинами безмитної торгівлі громадянам затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Правила продажу товарів магазинами безмитної торгівлі затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 року № 1089 (далі - Правила № 1089).
Магазин безмитної торгівлі відкривається на підставі дозволу, який видається відповідно до пунктів 3 - 8 цього Порядку суб`єктові підприємницької діяльності - власникові чи орендареві призначеного для магазину приміщення або суб`єктові, що має намір спорудити відповідне приміщення у пункті пропуску на митному кордоні України, в інших зонах митного контролю, визначених митними органами (далі - суб`єкт підприємницької діяльності).( п.2)
Відповідно до п. 6 Правил №1089 факт продажу товару підтверджується касовим або товарним чеком з послідовною нумерацією (у двох примірниках), у якому повинні зазначатися номер рейсу або реквізити документа, який посвідчує особу, з відміткою про проходження митного контролю, ідентифікаційний код товару і його вартість. Оригінал чека видається пасажирові, який придбав товар, а копія зберігається у магазині безмитної торгівлі протягом не менш як трьох років.
Відповідно до абз. 19 ст. 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 р. № 265/95-ВР (далі - Закон № 265/95-ВР) касовий та товарний чеки відносяться до розрахункових документів, що мають встановлену форму та зміст і зареєстровані у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.
Відповідно до абз. 2 п. 7 ст. 3 Закону № 265/95-ВР суб`єкти господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій (крім електронних таксометрів, автоматів з продажу товарів (послуг) та реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі), повинні подавати до контролюючих органів по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані.
Відповідно до розділу II Положення про форму та зміст розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 року № 13 реквізити документа, який посвідчує особу, з відміткою про проходження митного контролю, відсутні у переліку обов`язкових реквізитів розрахункового документу - фіскального чеку.
Розрахункові документи, що створюються реєстраторами розрахункових операцій або програмними реєстраторами розрахункових операцій в паперовій та/або електронній формі, можуть містити додаткові дані про проміжний підрахунок загальної суми за чеком, суму здачі та інші дані, зокрема інформацію, яка визначена технічними вимогами до спеціалізованих реєстраторів розрахункових операцій.
Таким чином, законодавством, що регулює правові засади використання РРО, формування такого обов`язкового реквізиту розрахункового документа РРО, як «документ, який посвідчує особу, з відміткою про проходження митного контролю» не передбачено.
Натомість відповідачем у даному випадку  надано перевагу  власним  базам даних, адміністратором яких є  ДПС України, а не документам, наданим Позивачем  під  час перевірки, а саме - фіскальним чекам (які е розрахунковими документами), сформованим РРО Позивача при продажу товарів, безпосередньо в місці продажу.
Так згідно з інформацією, наведеною в Акті перевірки (ст. 9 акта перевірки), висновки про відсутність у фіскальних чеках «обов`язкового» реквізиту документа, якій посвідчує особу, з відміткою про проходження митного контролю, зроблено Відповідачем виключно  на підставі інформації з Системи зберігання і збору даних РРО масивів інформації   по  чеках РРО за період з 01.01.2022 року по 31.01.2022 року, що була надана на запит Відповідача  листом ДПС України від 20.07.2022 року № 7605/7/99-00-07-04-03-07.
Однак, в Акті належним чином не відображено, що в процесі перевірки  СП у формі ТОВ «Д`ЮТІ ФРІ ТРЕЙДІНГ» отримало від Відповідача запит № 1285/6/33-00-07-01 від 17.06.2022 року щодо надання документального підтвердження, в тому числі касових чеків за січень 2022 року, які підтверджують факт продажу товарів, які  були надані  Відповідачу.
Під час проведення перевірки Відповідачу були надані копії чеків, і у кожному фіскальному чеку (оригіналах та копіях) наявна інформація щодо реквізитів документа, що посвідчує особу (номер паспорта), а акт перевірки не містить відомостей про те, що хоча б в одному з наданих позивачем фіскальних чеків, сформованих РРО Позивача при продажу товарів безпосередньо в місці продажу, було виявлено відсутність даних про документ що посвідчує особу.
При цьому, Відповідачем  не надано оцінку первинним документам - касовим чекам позивача  та надано перевагу  даним електронного реєстру касових чеків, отриманим від Державної податкової служби України.
Порядок передачі інформації від реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів Державної податкової служби України, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 08.10.2012 року № 1057, передбачає, що Передача даних РРО до серверу обробки інформації виконується згідно з регламентом, заданим у конфігурації РРО у форматі ХМL- документів, визначеному у протоколі передачі інформації. При цьому для РРО з КСЕФ порядок передачі даних встановлений таким, який передбачає, що процесор РРО вибирає з носія КСЕФ ті ПД РРО, які підлягають передачі (п. 9.1, п. 9.2 розділ IX цього Порядку).
Контролюючий орган в Акті перевірки навів  помилкові  дані щодо відсутності в частині фіскальних чеків реквізиту документа, якій посвідчує особу, з відміткою про проходження митного контролю з причини, що дані в СЗЗД РРО містять інформацію про розрахунковий документ, що спеціально сформована для такого зберігання відповідно до встановлено регламенту - електронна копія розрахункового документа, яка не є фотографічною копією фіскального чеку, що при технічному збої робить можливим у деяких випадках незабезпечення передання додаткових даних розрахункового документу (реквізит «паспорт») до СЗЗД РРО.
Суд зазначає, що ані Законом №265/95-ВР, ані Положенням № 13 недолік реквізиту розрахункового документа не прирівняний до відсутності розрахункового документа як такого чи, тим більше, то відсутності операції з продажу товарів взагалі.
Суд звертає увагу, що висновки відповідача грунтуються виключно на листі ДПС України від 20.07.2022 року №7605/7/99-00- 07-04-03-07, яким надано інформацію з Системи зберігання і збору даних РРО масивів інформації по чеках РРО в розрізі номенклатури та ціни товару СП у формі ТОВ «Д`ЮТІ ФРІ ТРЕЙДІНГ» за період з 01.01.2022 року по 31.01.2022року  (файли в електронному вигляді), однак надані СП у формі ТОВ «Д`ЮТІ ФРІ ТРЕЙДІНГ» докази щодо наявності у всіх чеках за січень 2022 року даних додаткового реквізиту «Паспорт» відповідачем до уваги не взяті.
Суд зазначає, що обставини продажу товарів в магазині безмитної торгівлі підтверджується касовими чеками, а не інформацією з електронного реєстру розрахункових документів (чеків). Вказане прямо підтверджується пунктом 6 Постанови № 1089, яким також встановлено, що факт продажу товару підтверджується касовим або товарним чеком, а не будь-якими іншими документами чи інформацією.
Як наслідок, висновки відповідача щодо непідтвердження  фактів продажу  товарів на підставі електронного реєстру розрахункових документів (чеків), а не на підставі касових чеків, які були надані позивачем до перевірки, не ґрунтується на вимогах чинного законодавства України.
Позивач застосовує нульову ставку ПДВ при продажу товарів в МБТ на підставі п.п. 195.1.2 «ґ» ст. 195 ПКУ, відповідно до якого за нульовою ставкою оподатковуються операції з постачання товарів магазинами безмитної торгівлі відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до Підпункту "ґ" підпункту 195.1.2 пункту 195.1 статті 195 ПКУ постачання товарів магазинами безмитної торгівлі може здійснюватися виключно: фізичним особам, які виїжджають за межі митної території України; фізичним особам, які в`їжджають на митну територію України в пунктах пропуску через державний кордон України, відкритих для міжнародного повітряного сполучення; фізичним особам, які переміщуються транспортними засобами, що належать резидентам та знаходяться за межами митного кордону України,
Порушення норм цього підпункту тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Порядок контролю за дотриманням норм цього підпункту встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Також матеріали справи не містять доказів встановлення Державною митною службою порушення правил експлуатації МБТ, а також порушення правил режиму безмитної торгівлі у період січня 2022 року. До видів діяльності, контроль за провадженням яких здійснюється митними органами, належать: відкриття та експлуатація магазину безмитної торгівлі (п.2 ст.404 МКУ).
Розташування магазинів безмитної торгівлі та умови реалізації в них товарів повинні виключати можливість безпосереднього ввезення цих товарів для споживання на митній території України (ч.2 статті 421 МКУ). У приміщенні магазину безмитної торгівлі створюється зона митного контролю.
Магазини безмитної торгівлі розташовані таким чином, що громадяни потрапляють до них вже після проходження митного та прикордонного контролів.
Відповідно до ст.343 МКУ огляд територій та приміщень складів тимчасового зберігання, митних складів, магазинів безмитної торгівлі, територій вільних митних зон та інших місць, де знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення, що підлягають митному контролю, чи провадиться діяльність, контроль за якою покладено на митні органи (крім житла громадян), може здійснюватися посадовими особами митного органу за письмовим рішенням керівника цього органу або особи, яка виконує його обов`язки з метою зокрема 2) перевірки дотримання встановлених цим Кодексом та іншими законами України правил провадження діяльності, контроль за якою покладено на митні органи.
Відповідачем зроблено висновки про те, що реалізовані товари  імовірно не перетинали митний кордон України і що вони можливо  призначені для вільного обігу на території України (стор. 8, 9 Акта перевірки) не тільки на підставі власних припущень щодо інтерпретації інформації, отриманої з СЗЗД РРО, але і ігноруючи документальне підтвердження їх вивезення, а саме - митні декларації, що підтверджують вивезення такого товару за межі митної території України, а також без наведення фактів, що при реалізації товарів в МБТ СП у формі ТзОВ «Д`ЮТІ ФРІ ТРЕЙДІНГ» порушені умови реалізації товарів, встановлені МКУ.
Оскільки СП у формі ТОВ «Д`ЮТІ ФРІ ТРЕЙДІНГ» в січні 2022 року виконало всі умови щодо застосування нульової ставки ПДВ відносно всіх операцій, зазначених в рядку 2.1 Декларації з ПДВ за січень 2022 року, висновки про те, що товариству треба було скласти зведену податкову накладну і зареєструвати її в ЄРПН на суму ПДВ 446900 грн. із застосуванням ставки 20% не відповідають чинному законодавству та фактичним обставинам справи.
Висновки Відповідача про неможливість підтвердження здійснення продажу товарів в МБТ із застосуванням режиму безмитної торгівлі і нульової ставки ПДВ на тій підставі, що одній особі на добу було реалізовано товарів із здійсненням кількох  розрахункових операцій, або з причини недостовірних даних документа, що посвідчує особу не підтверджується матеріалами справи.
Аналізуючи вищенаведені норми чинного законодавства та обставини справи, колегія суддів погоджується з висновком суду попередньої інстанції про підставність та обґрунтованість позовних  вимог.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В частині решти доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує, що, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи, наведені сторонами, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.
Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.
У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.
Інші зазначені в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді.
З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.
Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

                                                    П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 березня 2023 року у справі №260/3496/22 – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених частиною 4 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	Л. Я. Гудим 	
судді	 	О. М. Довгополов 	
 	 	В. В. Святецький  	
Повний текст постанови складено 17.05.2023 року.