ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"21" червня 2023 р.                               Справа№ 910/2217/23
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Грека  Б.М.
суддів:            Отрюха Б.В. 
          Сотнікова  С.В. 
 
за участю секретаря судового засідання Кочурової Т.О.,
представника ТОВ "ВТК Каштан" адвоката Журавля Р.О.,
представника заявника Момота Я.В.,
представника боржника адвоката Нечитайленка О.В.,
розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" 
на ухвалу Господарського суду міста Києва
від 19.04.2023 (суддя Чеберяк П.П.)
у справі № 910/2217/23
за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп еліт"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп білдінг трейд" (код 41694281) 
про банкрутство,
ВСТАНОВИВ:
13 лютого 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Аксатоп еліт" (далі - заявник, ініціюючий кредитор) звернулось у господарський суд із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп білдінг трейд" (далі - боржник), оскільки останнє не спроможне сплати борг в сумі 1570698,59 грн.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.03.2023 прийнято заяву ТОВ "Аксатоп еліт" до розгляду та призначено підготовче засідання на 10.04.2023.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп білдінг трейд"; визнано грошові вимоги ініціюючого кредитора до боржника в розмірі 1674138,59 грн; введено мораторій на задоволення вимог кредиторів; введено процедуру розпорядження майном боржника; призначено розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Комлика Іллю Сергійовича; вирішено інші процедурні питання.
Ухвала суду мотивована тим, що у боржника наявна кредиторська заборгованість, яка виникла у нього як продавця за попереднім договором від 01.05.2021, у зв`язку з не укладенням основного договору купівлі-продажу та неповерненням забезпечувального платежу в сумі 1500000 грн на користь покупця ( ОСОБА_1 ), який в свою чергу переуступив права вимоги за попереднім договором заявнику як новому кредитору на підставі договору від 12.11.2021.
Листом-вимогою від 01.06.2022 №245 ініціюючий кредитор просив ТОВ "Віп білдінг трейд" протягом 7 календарних днів перерахувати кошти у сумі 1500000 грн.
Боржник листом від 10.06.2022 №10-06-22-1 повідомив ініціюючого кредитора про те, що опинився у скрутному матеріальному становищі та на даний час не має можливості повернути гарантійний (забезпечувальний) платіж у сумі 1500000 грн за Попереднім договором і Договором про відступлення права вимоги.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 24.10.2022 у справі № 910/5921/22 стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп білдінг трейд" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп еліт" 1500000 грн забезпечувального платежу; 46500,00 грн втрат від інфляції; 986,30 грн 3% річних і 23212,29 грн судового збору.
Суд першої інстанції, встановивши, що рішення суду у справі № 910/5921/22  набрало законної сили 27.03.2023, а у відзиві боржник визнав заявлену заборгованість в повному обсязі та не може її погасити, дійшов висновку, що станом на день звернення до суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство заборгованість боржника перед кредитором становить 1570698,59 грн. 
При цьому, суд першої інстанції відхилив доводи Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан", як заінтересованої особи стосовно розгляду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, яке являється учасником боржника, щодо нікчемності договору про відступлення права вимоги від 12.11.2021 з огляду на дослідження таких обставини судом при постановленні рішення від 24.10.2022 у справі № 910/5921/22.
Відхиляючи доводи про наявність спору про право, суд першої інстанції зазначив, що матеріалах справи відсутні належні докази існування будь-якого спору у вигляді позову, предметом якого є оспорення боржником обставин, на яких ґрунтуються вимоги кредитора, який подано до суду до подання заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство. Окрім того, у відзиві на заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство боржник визнав існуючу заборгованість перед заявником в повному обсязі. 
Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 та прийняти нове рішення, яким відмовити у відкритті провадження у справі про банкрутство, судові витрати покласти на ТОВ "Аксатоп еліт".
В основу доводів апеляційної скарги покладені висновки про те, що суд першої інстанції безпідставно відхилив доводи Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" про наявність підстав для відмови у відкритті справи про банкрутство з огляду на перебування на розгляді господарського суду спору щодо заборгованості за попереднім договором та договором про відступлення права вимоги (справа № 910/5921/22). Відтак, висновок суду про відсутність доказів існування будь-якого спору не відповідають обставинам справи.
Крім того, суд першої інстанції не надав правового аналізу підставам виникнення грошових вимог саме ініціюючого кредитора згідно з договором про відступлення права вимоги від 12.11.2021, оскільки такий договір є нікчемним з моменту його вчинення, так як сторонами не була додержана вимога про нотаріальне посвідчення договору. Таким чином, первісний кредитор не передав право вимоги повернення гарантійного платежу за попереднім договором ініціюючому кредитору, а у останнього відсутнє право кредитора стосовно боржника на суму 1500000 грн, яке підлягає захисту.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.05.2023 відкрито апеляційне провадження у справі, розгляд справи призначено в судовому засіданні на 19.06.2023.
Заявник подав відзив, в якому просив залишити без змін ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.04.2023, а апеляційну скаргу без задоволення.
Погоджуючись із висновками суду першої інстанції, заявник зазначив що кредиторські вимоги є безспірними та підтверджені рішенням Господарського суду міста Києва від 24.10.2022, яке набрало законної сили 15.11.2022. Таким чином, станом на день звернення із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство загальна сума безспірної та непогашеної заборгованості становила 1570698,59 грн. Визнання боржником у відзиві заборгованість вже свідчить про відсутність спору про право, а відтак і відсутні підстави для відмови у відкритті провадження у справі про банкрутство. 
Боржник подав відзив, у якому заперечив доводи апеляційної скарги, просив закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" на підставі п. 3 ч. 1 ст. 264 Господарського процесуального кодексу України. 
Так, за доводами боржника, Товариство з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" не є учасником даної справи про банкрутство, відповідно не наділений процесуальним правом на звернення до суду з апеляційною скаргою на ухвалу підготовчого засідання, оскільки постановою Касаційного господарського суду від 24.05.2023 у справі № 910/5921/22 було встановлено, що предмет спору не стосується цілісного майнового комплексу (ЦМК), який розташований за адресою: мі. Київ, просп. Перемоги, 123 та відповідно судом першої інстанції при ухваленні спірного рішення не вирішувалось питання про права та обов`язки ТОВ  "ВТК Каштан". Також, 16.05.2023 на загальних зборах учасників ТОВ "Віп білдінг трейд" було обрано уповноважену особу на представництво інтересів засновників (учасників) боржника у справі про банкрутство учасника товариства ОСОБА_2 .
В судовому засіданні 19.06.2023 була оголошена перерва до 21.06.2023 відповідно до ст. 216 Господарського процесуального кодексу України.
В судовому засіданні 21.06.2023 оголошена вступна та резолютивна частини постанови.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Колегія суддів, розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши наявні матеріали справи, заслухавши пояснення учасників провадження, вважає, що скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Провадження у справах про банкрутство регулюється Кодексом України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ), Господарським процесуальним кодексом України (далі - ГПК України), іншими законодавчими актами України. 
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Як вбачається з матеріалів справи, 01.05.2021 ТОВ "Віп білдінг трейд" (перша сторона) і ОСОБА_1 (друга сторона) було укладено Попередній договір, за умовами якого:
- предметом Попереднього договору є укладення в майбутньому договору купівлі-продажу 1/6 частки літ. "А" виробничого корпусу цілісного майнового комплексу, що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, буд. № 123 (надалі - нерухоме майно) (пункт 1.1 Попереднього договору);
- сторони домовилися укласти та нотаріально посвідчити основний договір в термін до 17.05.2021 включно за ціною 1900000 грн (пункт 2.1 Попереднього договору);
- при укладенні Попереднього договору друга сторона сплачує, а перша сторона отримує забезпечувальний платіж у сумі 1500000 грн, які друга сторона у встановленому чинним законодавством України порядку шляхом безготівкового розрахунку має перерахувати на рахунок першої сторони, вказаний у розділі 7 Попереднього договору, протягом 14 календарних днів з дня підписання Попереднього договору (пункт 2.2 Попереднього договору);
- фактом повного розрахунку за Попереднім договором є отримання першою стороною платіжного доручення (квитанції) про переведення повної суми забезпечувального платежу другою стороною на безготівковий рахунок ТОВ "Віп білдінг трейд", визначений у розділі 7 Попереднього договору (пункт 2.4 Попереднього договору);
- сума, зазначену в пункті 2.2 Попереднього договору, підлягає заліку до ціни предмета договору (пункт 2.1 Попереднього договору), що її друга сторона має сплатити першій стороні при укладенні та нотаріальному посвідченні основного договору (пункт 2.5 Попереднього договору);
- у разі відмови другої сторони від укладення основного договору, неприбуття цієї сторони до нотаріуса для укладення основного договору та за наявності інших обставин, внаслідок яких основний договір не був укладений з вини другої сторони, перша сторона має повернути другій стороні забезпечувальний платіж у сумі 1500000 грн протягом 3 (трьох) банківських днів (абзац третій пункту 3.2 Попереднього договору);
- якщо одна із сторін бажає припинення зобов`язання, встановленого Попереднім договором, вона повинна надіслати іншій стороні пропозицію про розірвання Попереднього договору; ця пропозиція має бути оформлена письмово та вручені іншій стороні під розписку або надіслана іншій стороні поштою рекомендованим листом з повідомленням про вручення не пізніше ніж за 3 (три) дні строку (терміну), встановленого Попереднім договором для укладення основного договору; розірвання Попереднього договору не допускається в односторонньому порядку (пункт 4.1 Попереднього договору).
Попередній договір від 01.05.2021 посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Аврамець С.П. та зареєстрований в реєстрі за № 484.
На виконання умов Попереднього договору 12.05.2021 ОСОБА_1 сплатив на користь боржника 1500000 грн, що підтверджується платіжним дорученням №TR.404225.6029.1257 від 12.05.2021.
У термін, узгоджений у п. 2.1 Попереднього договору, Основний договір купівлі-продажу нерухомого майна сторонами (ТОВ "Віп білдінг трейд" та ОСОБА_1 )  укладений не був, що не заперечується сторонами у даній справі.
В подальшому, 12.11.2021 ТОВ "Віп білдінг трейд" (боржник), ТОВ "Аксатоп еліт" (новий кредитор) і ОСОБА_1 (первісний кредитор) уклали Договір про відступлення права вимоги, за умовами якого:
- первісний кредитор передає новому кредитору, а новий кредитор приймає (набуває) право вимоги, належне первісному кредитору, і стає кредитором за Попереднім договором, укладеним первісним кредитором і боржником, щодо права вимагати повернення гарантійного (забезпечувального) платежу у сумі 1500000 грн разом із штрафними санкціями відповідно до чинного законодавства України; за Договором новий кредитор набуває право вимагати від боржника повернення гарантійного (забезпечувального) платежу у сумі 1500000 грн, який було сплачено платіжним дорученням від 12.05.2021 №TR.404225.6029.1257 (пункт 1 Договору);
- документами, які засвідчують право вимоги, що передається за Договором, є оригінал Попереднього договору та платіжне доручення від 12.05.2021 №TR.404225.6029.1257; одночасно із підписанням Договору первісний кредитор надає новому кредитору копії таких документів, а також інформацію, яка є важливою для здійснення переданого права вимоги (пункт 2 Договору);
- первісний кредитор і новий кредитор домовилися про те, що оплата за Договором буде здійснена з відстрочкою платежу на тридцять шість місяців з моменту підписання Договору (пункт 3 Договору);
- сторони домовилися, що оплата суми, вказаної у пункті 1 Договору, здійснюється боржником безпосередньо на поточний рахунок нового кредитора, який визначено у пункті 13 Договору (пункт 4 Договору);
- Договір про відступлення права вимоги набирає чинності з моменту його підписання сторонами і діє до повного та належного виконання ними своїх зобов`язань за цим договором (пункт 8 Договору).
У листі-вимозі від 01.06.2022 №245 ТОВ "Аксатоп еліт" просило боржника протягом 7 календарних днів перерахувати грошові кошти у сумі 1500000 грн.
Листом від 10.06.2022 №10-06-22-1 боржник повідомив заявника про те, що опинився у скрутному матеріальному становищі та на даний час не має можливості повернути гарантійний (забезпечувальний) платіж у сумі 1500000 грн за Попереднім договором і Договором про відступлення права вимоги.
У зв`язку з неповерненням забезпечувального платежу за Попереднім договором, ТОВ "Аксатоп еліт" звернулося в господарський суд із позовом до боржника про стягнення 1500000 грн за Попереднім договором, 270526,14 грн втрат від інфляції та 48698,63 грн 3% річних, а всього 1819224,77 грн.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 24.10.2022 у справі № 910/5921/22 позовні вимоги задоволено частково, присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп білдінг трейд" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп еліт" 1500000 грн забезпечувального платежу; 46500 грн втрат від інфляції; 986,30 грн 3% річних і 23212,29 грн судового збору.
13 лютого 2023 року ТОВ "Аксатоп еліт" звернулось у господарський суд із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп білдінг трейд", оскільки останнє не спроможне сплати борг в сумі 1570698,59 грн.
Заява мотивована тим, що у боржника наявна кредиторська заборгованість перед заявником в сумі 1570698,59 грн, яка є безспірною, оскільки підтверджена рішенням суду у справі № 910/5921/22, яке набрало законної сили 15.11.2022.
Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 34 КУзПБ, право на звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство мають кредитор або боржник. 
За визначенням статті 1 КУзПБ, кредитор - юридична або фізична особа,  які мають вимоги щодо грошових зобов`язань до боржника;
грошове зобов`язання - зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України. Склад і розмір грошових зобов`язань, у тому числі розмір заборгованості за передані товари, виконані роботи і надані послуги, сума кредитів з урахуванням відсотків, які зобов`язаний сплатити боржник, визначаються на день подання до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, якщо інше не встановлено цим Кодексом. При поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство розмір грошових зобов`язань визначається на день подання до господарського суду такої заяви.
Згідно ч. 1 ст. 35 КУзПБ у разі відсутності підстав для відмови у прийнятті, залишення без руху або для повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство господарський суд приймає заяву до розгляду, про що не пізніше п`яти днів з дня її надходження постановляє ухвалу, в якій зазначаються: дата проведення підготовчого засідання суду; прізвище, ім`я та по батькові арбітражних керуючих, визначених шляхом автоматизованого відбору із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з числа осіб, внесених до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України.
За правилами ч. 2 ст. 35 КУзПБ підготовче засідання суду проводиться не пізніше 14 днів з дня постановлення ухвали про прийняття заяви про відкриття провадження у справі, а за наявності поважних причин (здійснення сплати грошових зобов`язань кредиторам тощо) - не пізніше 20 днів.
Відповідно до ч. 1 ст. 36 КУзПБ боржник до дати проведення підготовчого засідання надає до господарського суду та заявнику відзив на заяву про відкриття провадження у справі. 
Згідно з ч. 2, 3 ст. 36 КУзПБ крім відомостей, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, у відзиві боржника зазначаються:
заперечення боржника щодо вимог заявника (заявників);
загальна сума заборгованості боржника перед кредиторами за зобов`язаннями, що передбачають виплату грошових коштів, у тому числі зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), з виплати заробітної плати;
відомості про наявне у боржника майно, а також про всі рахунки боржника в установах банків та інших фінансово-кредитних установах, реквізити рахунків;
відомості про всі рахунки, на яких ведеться облік прав на цінні папери, що належать боржнику у депозитарних установах, їх реквізити;
відомості про проведення боржником діяльності, пов`язаної з державною таємницею;
докази необґрунтованості вимог заявника (за наявності).
У відзиві боржника можуть зазначатися й інші відомості, що мають значення для розгляду справи.
Відповідно до ст. 39 КУзПБ перевірка обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство здійснюються господарським судом у підготовчому засіданні, яке проводиться в порядку, передбаченому цим Кодексом.
У підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, заслуховує пояснення сторін, оцінює обґрунтованість заперечень боржника, вирішує інші питання, пов`язані з розглядом справи.
Якщо провадження у справі відкривається за заявою кредитора, господарський суд перевіряє можливість боржника виконати майнові зобов`язання, строк яких настав. Боржник може надати підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість.
З огляду на наведені норми законодавства слід дійти висновку, що у підготовчому засіданні суд з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство не тільки з огляду на зазначені та подані на їх підтвердження докази кредитором, але і зобов`язаний оцінити заперечення боржника, які можуть бути викладені у відзиві або повідомлені суду в судовому засіданні.
Боржник до дати підготовчого засідання подав відзив на заяву ініціюючого кредитора, у якому підтвердив, викладені у заяві обставини та повідомив суд, що має заборгованість перед заявником в сумі 1524698,59 грн відповідно до рішення Господарського суду міста Києва від 24.10.2022 у справі № 910/5921/22, не має податкового боргу, боржник є власником ЦМК, що розташований за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 123, боржник має поточний рахунок у банку, залишок грошових коштів на якому становить 4313,67 грн. Тобто, боржник визнав заборгованість перед заявником у повному обсязі.
В той же час, 05.04.2023 до суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" із заявою заінтересованої особи у справі про банкрутство, у якій заперечило підстави для відкриття провадження у справі про банкрутство та підстави для вжиття заходів забезпечення вимог кредиторів. Товариство просило у підготовчому засіданні та при розгляді клопотання про вжиття заходів задоволення вимог кредиторів врахувати наступні фактичні обставини.
Товариство з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" є заінтересованою особою стосовно боржника, оскільки є учасником товариства. 
У Державному реєстрі речових прав наявний запис про право власності боржника на ЦМК, який внесений на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 57330471 від 27.03.2021, підстава для державної реєстрації: Акт приймання-передачі нерухомого майна від 02.03.2021.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 05.07.2022 у справі № 910/15967/21, яке залишене без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2022, задоволені позовні вимоги ТОВ "Регіонбудсервіс" до ТОВ "ВТК Каштан" та ТОВ "Віп білдінг трейд" та визнано недійсним Акт приймання-передачі нерухомого майна від 02.03.2021, скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 57330471 від 27.03.2021. Ухвалою Верховного Суду від 28.03.2023 закрито касаційне провадження у справі № 910/15967/21 та поновлено дію постанови Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2022 та рішення Господарського суду міста Києва від 05.07.2022, зупинену згідно з ухвалою від 21.11.2022.
З огляду на наведене, ТОВ "ВТК Каштан" зазначило, що відомості реєстру про набуття права власності боржником на ЦМК не можуть братись до уваги як офіційні та достовірні.
ТОВ "ВТК Каштан" просив врахувати зазначені обставини у підготовчому засіданні, оскільки у разі відкриття провадження у справі про банкрутство, введення процедури розпорядження майном боржника та вжиття заходів щодо забезпечення вимог кредиторів шляхом заборони боржнику та власнику майна боржника відчужувати основні засоби, а саме ЦМК, безпосередньо порушуватиме права ТОВ "ВТК Каштан".
Заперечуючи підстави для відкриття справи про банкрутство, ТОВ "ВТК Каштан" зазначило, що заявник не набув права вимоги до боржника на підставі Попереднього договору, оскільки договір про відступлення права вимоги не був нотаріально посвідчений, тобто є нікчемним правочином у відповідності до ст.ст. 220, 513 Цивільного кодексу України,  нікчемність якого не потребує доказуванню в судовому порядку, а відтак не може підтверджувати перехід права вимоги за попереднім договором до заявника.
Заявник у додаткових поясненнях до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство повідомив суд, що рішення Господарського суду міста Києва від 24.10.2022 у справі № 910/5921/22 набрало законної сили, оскільки відповідно до ухвали Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2023 було закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "ВТК Каштан". Наявність остаточного судового рішення у справі № 910/5921/22 свідчить про відсутність спору про право між заявником та боржником, з врахуванням того, що боржник не оскаржував вказаного рішення і визнав кредиторську заборгованість перед заявником. При цьому, заявник зазначив, що апеляційний суд встановив відсутність пов`язаності предмету позову у справі № 910/5921/22 із ЦМК, а суд першої інстанції не вирішував питання про права та обов`язки ТОВ "ВТК Каштан".
ТОВ "ВТК Каштан" 19.04.2023 подало заяву про надання додаткових відомостей, у якій зазначило, що у відкритті провадження у справі про банкрутство слід відмовити, оскільки право заявника, на підставі якого він звернувся в суд, є спірним, з огляду на те, що 14.11.2022 на рішення у справі № 910/5921/22 була подана апеляційна скарга, а ухвала Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2023 про закриття апеляційного провадження оскаржена до касаційного суду шляхом подачі 14.04.2023 касаційної скарги.
Так, на переконання колегії суддів, процедура банкрутства щодо боржника переслідує публічний та приватний інтерес. Захист публічного інтересу, зокрема, знаходить свій вияв у недопущенні фіктивного банкрутства, а також недопущення доведення боржника до банкрутства.
Захист приватного інтересу, в свою чергу, полягає в максимальному задоволенні вимог кредиторів, відновленні платоспроможності боржника або його ліквідації та продажу його майна у ліквідаційній процедурі з метою погашення вимог кредиторів.
Отже, однією з основних функцій господарського суду під час провадження у справі про банкрутство є дотримання балансу захисту публічного та приватного інтересів.
Провадження у справах про банкрутство характеризується особливим процесуальним порядком розгляду справ, специфічністю цілей і завдань, особливим суб`єктним складом, тривалістю судового провадження, що істотно відрізняють це провадження від позовного.
З огляду на положення процесуального закону, у справах позовного провадження господарський суд, здійснюючи правосуддя, обмежений принципами диспозитивності та змагальності сторін, водночас у справах про банкрутство судовий контроль є невід`ємною складовою цього провадження.
Згідно з частиною другою статті 8 КУзПБ право на звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство мають боржник, кредитор.
Частинами першою, другою статті 34 КУзПБ унормовано, що заява про відкриття провадження у справі про банкрутство подається кредитором або боржником у письмовій формі та повинна містити зокрема, виклад обставин, що є підставою для звернення до суду; перелік документів, що додаються до заяви, а також відомості про розмір вимог із зазначенням окремо розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає сплаті. До заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство додаються докази сплати судового збору, крім випадків, коли згідно із законом судовий збір не підлягає сплаті; довіреність чи інший документ, що засвідчує повноваження представника, якщо заяву підписано представником; докази авансування винагороди арбітражному керуючому трьох розмірів мінімальної заробітної плати за три місяці виконання повноважень; докази надсилання боржнику копії заяви і доданих до неї документів.
Наявність боргу при ініціюванні справи про банкрутство     підтверджується доказами у відповідному обсязі, виходячи з правової природи правовідносин між боржником та кредитором. Доказами на підтвердження наявності боргу можуть бути, зокрема, судові рішення, господарські правочини, первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про господарську операцію та підтверджують її здійснення. Такими доказами можуть бути, зокрема, банківські виписки, платіжні доручення, видаткові накладні, довідки, листи, протоколи, та будь-які інші докази, що доводять факт невиконання відповідачем своїх зобов`язань.
За змістом частини першої статті 35 КУзПБ у разі відсутності підстав для відмови у прийнятті, залишення без руху або для повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство господарський суд приймає заяву до розгляду, про що не пізніше п`яти днів з дня її надходження постановляє ухвалу, в якій, серед іншого, зазначається дата проведення підготовчого засідання суду. Також ухвалою про прийняття заяви про відкриття провадження у справі господарський суд має право вирішити питання про зобов`язання заявника, боржника та інших осіб надати суду додаткові відомості, необхідні для вирішення питання про відкриття провадження у справі про банкрутство.
Порядок відкриття провадження у справі про банкрутство регламентований статтею 39 КУзПБ.
Відповідно до частин першої - п`ятої статті 39 КУзПБ перевірка обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство здійснюються господарським судом у підготовчому засіданні, яке проводиться в порядку, передбаченому цим Кодексом. Неявка у підготовче засідання сторін та представника державного органу з питань банкрутства, а також відсутність відзиву боржника не перешкоджають проведенню засідання. У підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, заслуховує пояснення сторін, оцінює обґрунтованість заперечень боржника, вирішує інші питання, пов`язані з розглядом справи. Якщо провадження у справі відкривається за заявою кредитора, господарський суд перевіряє можливість боржника виконати майнові зобов`язання, строк яких настав. Боржник може надати підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість. У разі якщо до господарського суду до дня підготовчого засідання надійшло кілька заяв і одна з них прийнята судом до розгляду, інші ухвалою господарського суду приєднуються до матеріалів справи і розглядаються одночасно. У разі визнання вимог заявника необґрунтованими господарський суд оцінює обґрунтованість вимог інших заяв кредиторів, приєднаних до матеріалів справи, і вирішує питання про відкриття провадження у справі у порядку, передбаченому цією статтею. За результатами розгляду заяви про відкриття провадження у справі та відзиву боржника господарський суд постановляє ухвалу про: відкриття провадження у справі; відмову у відкритті провадження у справі.
Отже, завданням підготовчого засідання господарського суду у розгляді заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство є перевірка обґрунтованості вимог ініціюючого кредитора на предмет (1) наявності між заявником і боржником грошового зобов`язання в розумінні абзацу 5 частини першої статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства; (2) встановлення наявності спору про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження; (3) встановлення обставин задоволення таких вимог до проведення підготовчого засідання у справі.
Поряд з цим, у силу частини восьмої  статті 39 КУзПБ в ухвалі про відкриття провадження у справі про банкрутство, серед іншого, зазначається про введення мораторію на задоволення вимог кредиторів.
Згідно з частиною третьою статті 41 КУзПБ протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів: забороняється стягнення на підставі виконавчих та інших документів, що містять майнові вимоги, у тому числі на предмет застави, за якими стягнення здійснюється в судовому або в позасудовому порядку відповідно до законодавства, крім випадків перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум (у тому числі одержаних від продажу майна боржника), перебування майна на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж, а також у разі виконання рішень у немайнових спорах; забороняється виконання вимог, на які поширюється мораторій; не нараховується неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань із задоволення всіх вимог, на які поширюється мораторій; зупиняється перебіг позовної давності на період дії мораторію; не застосовується індекс інфляції за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання, три проценти річних від простроченої суми тощо.
Таким чином, стадія відкриття провадження у справі про банкрутство має своїми наслідками не лише заходи процесуального характеру, а й майнового. При цьому, внаслідок введення мораторію на задоволення вимог кредиторів, ухвала про відкриття провадження у справі про банкрутство поширюється на майнові відносини між боржником та невизначеним на момент винесення ухвали підготовчого засідання колом осіб - конкурсних кредиторів.
За таких обставин, на думку колегії суддів, обов`язком ініціюючого кредитора є надання суду достатніх належних доказів існування непогашеного грошового зобов`язання боржника перед кредитором з метою виключення у майбутньому розумних сумнівів інших кредиторів боржника в обґрунтованості відкриття провадження у справі про банкрутство (постанова Верховного Суду від 18.02.2021 у справі № 904/3251/20). 
Тож, важливим при відкритті провадження у справі про банкрутство є питання обґрунтованості кредиторських вимог ініціюючого кредитора, за заявою якого відкривається провадження у справі.
Використання формального підходу при розгляді заяви з кредиторськими вимогами та визнання кредиторських вимог без надання правового аналізу поданій заяві з кредиторськими вимогами, підстав виникнення грошових вимог кредиторів до боржника, їх характеру, встановлення розміру та моменту виникнення цих грошових вимог створює загрозу визнання судом у справі про банкрутство фіктивної кредиторської заборгованості до боржника і відкриття на підставі такої заборгованості провадження у справі про банкрутство. Наведене порушує права кредиторів у справі про банкрутство з обґрунтованими грошовими вимогами, а також порушує права боржника та інших учасників у справі про банкрутство.
Для унеможливлення загрози визнання судом у справі про банкрутство фіктивної кредиторської заборгованості до боржника, суду слід розглядати заяви з кредиторськими вимогами із застосуванням засад змагальності сторін у справі про банкрутство у поєднанні з детальною перевіркою підстав виникнення грошових вимог кредиторів до боржника, їх характеру, розміру та моменту виникнення. У разі виникнення мотивованих сумнівів сторін у справі про банкрутство щодо обґрунтованості кредиторських вимог, на заявника таких кредиторських вимог покладається обов`язок підвищеного стандарту доказування задля забезпечення перевірки господарським судом підстав виникнення таких грошових вимог, їх характеру, встановлення розміру та моменту виникнення цих грошових вимог (постанови Верховного Суду від 07.10.2020 у справі № 914/2404/19, від 28.01.2021 у справі № 910/4510/20).
Верховний Суд у постанові від 22.09.2021 у справі № 911/2043/20 також зазначив, що з моменту відкриття провадження у справі банкрутство боржник перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс юридичних правовідносин боржника (аналогічний за змістом правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 918/420/16 та в низці постанов Верховного Суду у справах про банкрутство).
Тому, з огляду на важливі правові наслідки відкриття провадження у справі про банкрутство, які, крім заявника та боржника, стосуються невизначеного кола осіб - потенційних кредиторів боржника, ухваленню відповідного рішення суду має передувати системний аналіз обставин, пов`язаних із правовідносинами, з посиланням на які заявник обґрунтовує свої вимоги до боржника, на підставі поданих доказів. Лише після з`ясування та перевірки таких обставин суд може встановити обґрунтованість вимог кредитора до боржника, а також наявність чи відсутність спору про право у цих правовідносинах, як передумови для відкриття провадження у справі (постанова Верховного Суду від 16.02.2021 у справі № 911/2042/20).
Отже, звернення кредитора до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство по суті є реалізацією кредитором права на судовий захист власних майнових прав за відсутності належного виконання грошового зобов`язання боржником. У зв`язку з цим, кредитор повинен надати суду докази на підтвердження наявності у нього права, яке підлягає захисту, та навести обставини, що є підставою для звернення до суду.
При цьому, на господарський суд покладається обов`язок перевірки обґрунтованості вимог ініціюючого кредитора та з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство, що, враховуючи принцип дотримання балансу захисту публічного та приватного інтересів, має здійснюватися судом незалежно від погодження боржником із заявленими вимогами чи, навпаки, пасивної процесуальної поведінки боржника у вигляді неподання ним відзиву на заяву про відкриття відповідного провадження.
Відповідно до ч. 5, 6 ст. 39 КУзПБ за результатами розгляду заяви про відкриття провадження у справі та відзиву боржника господарський суд постановляє ухвалу про: 
відкриття провадження у справі; 
відмову у відкритті провадження у справі.
Господарський суд відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо:
вимоги кредитора свідчать про наявність спору про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження;
вимоги кредитора (кредиторів) задоволені боржником у повному обсязі до підготовчого засідання суду.
Місцевий господарський суд, відкриваючи провадження у даній справі та визнаючи кредиторські вимоги ініціюючого кредитора до боржника у заявленому розмірі, виходив із того, що станом на момент звернення із заявою про відкриття справи про банкрутство розмір заявленої заборгованості в сумі 1570698,59 грн підтверджений судовим рішенням від 24.10.2022 у справі № 910/5921/22, яке набрало законної сили 27.03.2023. 
Колегія суддів зазначає, що станом на момент звернення ініціюючого кредитора із заявою рішення від 24.10.2022 у справі № 910/5921/22 не набрало законної сили, оскільки 14.11.2022 було оскаржено в апеляційному порядку. Тобто, у заяві ініціюючий кредитор навів відомості, які не відповідали дійсності.
Разом з тим, суд першої інстанції безпідставно не взяв до уваги те, що частина 6 статті 39 Кодексу України з процедур банкрутства визначає підставою для відмови у відкритті провадження у справі про банкрутство той факт, що вимоги кредитора свідчать про наявність спору про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження.
Тобто, вказана норма жодним чином не визначає підставою для відмови у відкритті провадження у справі про банкрутство існування рішень, які набрали законної сили, отже наявність остаточного рішення у цьому спорі не є обов`язковою.
На переконання колегії суддів, в цьому випадку достатнім є сам факт наявності спору про право, результати вирішення якого можуть вплинути на заявлені вимоги кредитора, а це в свою чергу свідчить про передчасність відкриття судом першої інстанції провадження у справі про банкрутство. Поряд з цим належить визнати помилковими посилання суду першої інстанції і на обставини визнання боржником у відзиві суми заборгованості перед ініціюючим кредитором. 
Колегія суддів вважає також прийнятними доводи апеляційної скарги щодо не підтвердження права ініціюючого кредитора на звернення із заявою на підставі договору про відступлення права вимоги, позаяк договір про відступлення права вимоги не був нотаріально посвідчений, на відміну від попереднього договору на підставі якого виникла спірна заборгованість в сумі 1500000 грн, тобто є нікчемним правочином у відповідності до ст.ст. 220, 513 Цивільного кодексу України, недійсність якого не вимагається в судовому порядку згідно з ч. 2 ст. 215 ЦК України, а відтак не може підтверджувати перехід права вимоги за попереднім договором до заявника.
При цьому помилковими є висновки суду про дослідження питання нікчемності при розгляді справи № 910/5921/22, з огляду на те, що суд хоч і послався у мотивувальній частині на ст. 1212 ЦК України (відсутність правової підстави для утримання майна) при ухваленні рішення про задоволення позову на користь ініціюючого кредитора, втім підставою для стягнення заборгованості вказав саме попередній договір (укладений між іншими сторонами) та договір про відступлення права (який є недійсним) за цим попереднім договором. При цьому, у згаданому рішенні суду відсутні висновки про дійсність договору про відступлення права вимоги, а відтак такі обставини підлягають дослідженню та встановленню у даній справі, оскільки такий договір вказаний як підстава виникнення у боржника заборгованості перед заявником.
Щодо доводів та вимог відзиву на апеляційну скаргу про наявність підстав для закриття апеляційного оскарження у зв`язку з відсутністю права на апеляційне оскарження у ТОВ "ВТК Каштан", колегія суддів їх відхиляє з огляду на наступне.
Як було зазначено вище, боржник у відзиві повідомив суд, що є власником ЦМК, який розташований за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 123 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2285139280000).
В той же час, при апеляційному розгляді даної справи за апеляційною скаргою ТОВ "ВТК Каштан" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.05.2023 про вжиття заходів забезпечення вимог кредиторів шляхом накладення арешту на ЦМК були встановленні обставини, які свідчать про відсутність права власності у боржника на зазначене нерухоме майно. Одночасно, ТОВ "ВТК Каштан" як учасник товариства-боржника (власник майна боржника) є учасником справи про банкрутство, а оскаржувана ухвала про відкриття провадження у даній справі безпосередньо стосується його прав та обов`язків у зв`язку з вжиттям заходів забезпечення вимог кредиторів при введенні процедури розпорядження майном боржника - заборона приймати рішення щодо ліквідації, реорганізації боржника, а також відчужувати основні засоби та предмети застави. Тобто, ухвала підготовчого засідання постановлена в тому числі і про права та обов`язки ТОВ "ВТК Каштан", який є власником частки у статутному капіталі боржника та ЦМК, що заявлений боржником як його власність, а на це майно має розповсюджуватись дія мораторію на задоволення вимог кредиторів.
Одночасно, вирішення питання приналежності такого майна не є предметом розгляду у підготовчому засіданні, втім таким фактичним обставинам належить надати оцінку при розгляді підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство, що не було зроблено судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали.
Отже, суд першої інстанції в порушення норм процесуального права, неповно з`ясувавши обставини, що мають значення для справи, дійшов помилкового висновку про наявність підстав для відкриття провадження у даній справі про банкрутство, позаяк вимоги ініціюючого кредитора заперечуються, що свідчить про існування спору про право, одночасно такі вимоги документально не підтверджені, що є самостійною підставою для відхилення їх судом в якості підстави для відкриття провадження у справі про банкрутство. 
За таких обставин, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" належить задовольнити, ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 - скасувати та відмовити у відкритті провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп білдінг трейд" за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп еліт".
Судовий збір, сплачений скаржником при зверненні до апеляційного суду належить покласти на заявника - Товариство з обмеженою відповідальністю "Аксатоп еліт" відповідно до ст. 129 ГПК України.
Керуючись ст.ст. 129, 269, п. 2 ч. 1 ст. 275, ст.ст. 277, 282 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд
ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" задовольнити.
2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 у справі №  910/2217/23 скасувати.
3. Прийняти нове рішення.
Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп еліт" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Віп білдінг трейд" (код 41694281) про банкрутство.
4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Аксатоп еліт" (ідентифікаційний код 44207344; місцезнаходження: 03179, м. Київ, просп. Перемоги, 123) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВТК Каштан" (ідентифікаційний код 00309298; місцезнаходження: 04074, м. Київ, вул. Резервна, 8-А) 40260 (сорок тисяч двісті шістдесят) грн витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та з врахуванням ч. 3 ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду.
Повний текст постанови підписаний 22.06.2023. 

Головуючий суддя                                                            Б.М. Грек 

Судді                                                                                Б.В. Отрюх

                                                                                С.В. Сотніков