Ухвала
26 травня 2023 року
м. Київ
справа № 335/7878/22
провадження № 51 - 3218 ск 23
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                       ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу засудженого ОСОБА_4 на вирок Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 11 січня 2023 року та ухвалу Запорізького апеляційного суду від 11 квітня 2023 року щодо нього,  
встановив:
Статтею 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) встановлено вимоги, яким повинна відповідати касаційна скарга. Зокрема, відповідно до п. 4 ч. 2 цієї статті у касаційній скарзі зазначається обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Відповідно до ст. 438 КПК підставами для зміни або скасування судових рішень судом касаційної інстанції є: істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність і невідповідність призначеного судом покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі обвинуваченого. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412-414 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.
Посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати конкретні порушення закону, що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи, тобто не тільки висунути на підтвердження допущених судом порушень переконливі факти, але й аргументувати як саме ці порушення істотно позначилися на законності та обґрунтованості судового рішення. 
Однак, вказаних вимог кримінального процесуального закону засудженим не дотримано, оскільки у поданій ним касаційній скарзі не наведено належного обґрунтування допущення судами першої та апеляційної інстанцій  таких порушень норм права, які могли б тягнути за собою скасування оскаржуваних судових, відповідно до норм, передбачених ст. 438 КПК, з урахуванням положень статей 412, 419 цього Кодексу. 
Крім того, висловлюючи вимогу про закриття кримінального провадження, засуджений ОСОБА_4 не вказує конкретної підстави для цього, передбаченої нормами положень ст. 284 КПК, а також не обґрунтовує належним чином своїх доводів у цій частині.
Відсутність у скарзі належного обґрунтування з огляду на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Слід зазначити, що касаційна скарга - це документ, який сприймається і оцінюється судом в цілому, враховуючи наведені в ній вимоги та їх обґрунтування.
Від викладених у касаційній скарзі формулювань, доводів і прохань залежать наслідки касаційного розгляду. Саме тому до форми і змісту касаційної скарги пред`являються жорсткі вимоги, недотримання яких призводить до наслідків, передбачених ст. 429 КПК.
Так, касаційна скарга повинна складатися з таких структурних частин: вступна, мотивувальна та прохальна.
Водночас, в касаційній скарзі засудженого відсутня прохальна частина, яка має містити конкретну вимогу, що потрібно зробити суду касаційної інстанції з оскаржуваними судовими рішеннями за наслідками розгляду кримінального провадження, яка б узгоджувалась з положеннями ст. 436 КПК.
Відповідно до ч. 3 ст. 427 КПК якщо особа не бажає брати участі у касаційному розгляді, вона зазначає про це в касаційній скарзі.
У протилежному випадку в касаційній скарзі необхідно уточнити як саме скаржник бажає брати участь у касаційному розгляді - безпосередньо в залі судового засідання Верховного Суду чи шляхом організації відеоконференції, із вказівкою на конкретний суд.
За таких обставин, колегія суддів вважає за необхідне залишити без руху касаційну скаргу, надавши засудженому строк для усунення недоліків.
Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд
постановив:
Касаційну скаргу засудженого ОСОБА_4 на вирок Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 11 січня 2023 року та ухвалу Запорізького апеляційного суду від 11 квітня 2023 року щодо нього залишити без руху і встановити строк для усунення недоліків протягом п`ятнадцяти днів із дня отримання копії ухвали.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_5                                               ОСОБА_2                                          ОСОБА_3