ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

27 квітня 2023 року 	м. Дніпро	справа № 160/7808/22	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Бишевської Н.А. (доповідач),
                               суддів:  Добродняк І.Ю., Семененка Я.В.,     
за участю секретаря судового засідання Корсун Ю.В., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро в режимі відеоконференції
апеляційну скаргу ОСОБА_1 
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2022 року 
у справі №160/7808/22 
за позовом   ОСОБА_1  
до  Управління поліції охорони в Луганській області     
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,- 

ВСТАНОВИВ:

 02  червня 2022 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до   Управління поліції охорони в Луганській області   в якому просив:  
- визнати протиправним та скасувати Наказ Управління поліції охорони в Луганській області від 26.02.2022 №57 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Управління поліції охорони в Луганській області» в частині застосування до сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Сєвєродонецького районного відділу Управління поліції охорони в Луганській області дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати Наказ Управління поліції охорони в Луганській області від 26.02.2022 №13 о/с в частині звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 (0027126), поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Сєвєродонецького районного відділу Управління поліції охорони в Луганській області;
- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Сєвєродонецького районного відділу Управління поліції охорони в Луганській області та допустити до негайного виконання рішення суду у цій частині;
- стягнути з Управління поліції охорони в Луганській області (93404, Луганська область, місто Сєвєродонецьк, вул. Партизанська, будинок 27, код ЄДРПОУ: 40109152) на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, починаючи з дня звільнення зі служби в поліції по день ухвалення рішення суду та допустити до негайного виконання рішення суду у цій частині у межах суми стягнення за один місяць. 
Позовні вимоги обґрунтовані безпідставністю призначення та протиправністю проведення службової перевірки відносно позивача, за результатами якої останнього   звільнено зі служби в поліції. Так, позивач вказує на те, що висновки службового розслідування не відповідають дійсності, оскільки позивач не залишав самовільно службу, а лише виконував накази керівництва, та взагалі не був в курсі відносно того, що щодо нього проводиться службове розслідування. Вказує на численні порушення процедури проведення службового розслідування, а саме: неповідомлення позивача про призначення даної перевірки, не відібрання пояснень від позивача, тощо.
Рішенням  Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2022 р. у справі № 160/7808/22 в задоволенні адміністративного позову    ОСОБА_1  до  Управління поліції охорони в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - відмовлено. 
Судом встановлено, що позивач проходив службу в органах поліції. 24.02.2022 після введення воєнного стану на території країни, позивач відмовився виконувати накази керівництва, та самовільно залишив службу, не здавши табельну зброю. Наведені обставини слугували підставою для призначення та проведення службового розслідування стосовно позивача, за результатами якої позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та звільнено зі служби. Дослідивши обставини по справі, суд дійшов висновку про безпідставність заявлених вимог, оскільки під час судового розгляду справи доводи позивача не знайшли свого підтвердження, в той час як позиція відповідача підтверджена відповідними документами та показами свідків.
Наведене обумовило прийняття рішення про відмову в задоволенні позову.
Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1  подано апеляційну скаргу, згідно якої позивач просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2022 р. у справі № 160/7808/22, як таке що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги по суті повторюють обґрунтування заявлених позовних вимог. Скаржник наполягає на порушенні процедури призначення та проведення службової перевірки. Вказує на неналежне дослідження та встановлення обставин по справі. 
Під час судового розгляду справи, представниками сторін надано ґрунтовні пояснення щодо обставин по справі та підтримано позицію, викладену в апеляційній скарзі та запереченнях на неї.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вбачає підстави для задоволення апеляційної скарги, внаслідок наступного.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, ОСОБА_1   проходив службу в Управлінні поліції охорони в Луганській області (відповідач, УПО в Луганській області).
Наказом від 26.02.2022 №13 о/с «По особовому складу» Управління поліції охорони в Луганській області, відповідно до пункту 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини 1 статі 7 Закону України «Про Національну поліцію», звільнено зі служби сержанта поліції ОСОБА_1 (0027126), поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Сєвєродонецького районного відділу Управління поліції охорони в Луганській області, 26.02.2022. Підстава: наказ УПО від 26.02.2022 №57.
Наказ від 26.02.2022 №57 є наказом Управління поліції охорони в Луганській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Управління поліції охорони в Луганській області».
Згідно з цим наказом, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні службової дисципліни в частині неналежного виконання вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 1 пункту 1 розділу ІІІ Інструкції про порядок переведення органів Національної поліції України на посилений варіант службової діяльності, затвердженої наказом МВС України від 10.12.2015 №1560, самоусуненні від захисту Українського народу, охорони прав і свобод людини, честі держави в період дії правового режиму воєнного стану в Україні, підпункту 6 пункту 9 розділу першого Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01 лютого 2016 року №70, керуючись статтями 11, 12, 13 та 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до сержанта поліції охорони ОСОБА_1 , поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Сєвєродонецького районного відділу Управління поліції охорони в Луганській області, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
В основу наказів покладено висновок від 26.02.2022 службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками УПО в Луганській області.
Висновок складений і підписаний Головою дисциплінарної комісії – начальником сектору фізичної охорони Управління поліції охорони в Луганській області (далі — Управління) старшим лейтенантом поліції Юрієм Вороніним, членами дисциплінарної комісії: старшим інспектором сектору кадрового забезпечення Управління капітаном поліції Миколою Базікалом, завідувачем сектору організації аналітичного забезпечення оперативного реагування та комунікації Управління Русланом Гусаком, старшим інспектором із внутрішніх розслідувань сектору кадрового забезпечення Управління капітаном поліції ОСОБА_2 , юрисконсультом Управління Іриною Дорош.
Дисциплінарна комісія у зазначеному складі, розглянувши матеріали службового розслідування у формі письмового провадження, проведеного на підставі наказу Управління від 26.02.2022 №56, за відомостями, викладеними в рапортах начальника Сєвєродонецького районного відділу Управління старшого лейтенанта поліції Дмитра Новіхіна, начальника Лисичанського міського відділу Управління Валерія Риженка та т.в.о. начальника Старобільською районного відділення Управління майора поліції Віталія Шевцова щодо порушення службової дисципліни (зрада присязі, залишення місяця несення служби та вогнепальної зброї) окремими поліцейськими районних відділів УПО в Луганській області, відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту НПУ, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VІІІ, Порядку проведення службових розслідувань у НПУ, Положення про дисциплінарні комісії в НПУ, затверджених наказом МВС від 07 листопада 2018 року №893, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807, установила такі обставини.
Відповідно до наказу Національної поліції України від 23 лютого 2022 року №171 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру Національної поліції України й ситуаційних центрів головних управлінь Національної поліції в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності», з метою нормалізації обстановки в державі, забезпечення захисту та охорони державного кордону, протидії злочинності, підтримання громадської безпеки та порядку, створення умов для належного функціонування органів державної влади, місцевого самоврядування та інших інститутів громадського суспільства, запобігання спробам захоплення державної влади чи зміни конституційного ладу шляхом насильства керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та місті Києві, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції вказано перевести особовий склад на посилений варіант службової діяльності на час дії правового режиму надзвичайного стану.
Також Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, з 05.30 24.02.2022, строком на 30 діб, в Україні введено воєнний стан.
З урахуванням зазначених обставин, 24.02.2022, о 05.30 особовий склад Управління та підпорядкованих районних підрозділів Управління було оповіщено за сигналом «Тривога», із урахуванням якого по прибуттю, серед інших, отримав табельну та автоматичну зброю поліцейський взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Сєвєродонецького районного відділу Управління поліції охорони в Луганській області сержант поліції ОСОБА_1 .
Однак, зокрема, зазначений поліцейський, через ведення військових дій, відмовився від виконання своїх обов`язків, визначених функціональними обов`язками за посадою, Інструкцією «Про організацію службової діяльності органів поліції охорони під час виконання заходів з фізичної охорони об`єктів», затвердженою наказом МВС від 07 липня 2017 року №577, Законом України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року.
Згодом поліцейський ОСОБА_1 у порушення підпункту 6 пункту 9 розділу першого Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01 лютого 2016 року №70, залишив зброю без нагляду та зник з розташування підрозділу у невідомому напрямку.
Керівниками Сєвєродонецького районного відділу Управління старшим лейтенантом поліції Дмитром Новіхіним, Лисичанського міського відділу Управління Валерієм Риженком та т.в.о. начальника Старобільського районного відділення Управління майором поліції Віталієм Шевцовим здійснені телефонні дзвінки до вище означених поліцейських з метою встановлення їх місця знаходження та інформування щодо негайного їх прибуття до підрозділу, які позитивних результатів не дали.
За фактом відсутності поліцейських Сєвєродонецького, Лисичанського та Старобільського районних відділів Управління поліції охорони в Луганській області на службі без поважних причин складені відповідні Акти.
У період часу з 26 лютого 2022 року і до моменту завершення проведення службового розслідування вказані працівники до відділів так і не прибули.
Наведені обставини слугували підставою для висновку про наявність підстав для звільнення позивача зі служби.
Не погодившись зі спірним наказом позивач звернувся до суду.
Дослідивши обставини по праві, колегія суддів не може погодитись з висновками суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позову з огляду на наступне.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі Закон № 580).
Відповідно до частини першої статті 17 Закону № 580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону № 580 поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
За змістом частини першої статті 59 Закону № 580 служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Пунктом 24 частини першої статті 23 Закону № 580 встановлено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.
У разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості (частина друга статті 24 Закону № 580).
В силу частини першої статті 19 Закону № 580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону № 580).
Законом України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VІІІ України» затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі Статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Частиною першої статті 1 Статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Відповідно до частини третьої статті 1 Статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580, зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України (пункт 1); безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону (пункт 4); вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника (пункт 5); сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції (пункт 13).
Частиною першою статті 11 Статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Статуту).
Згідно із частиною другою статті 13 Статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580 поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Статтею 14 Статуту визначено поняття та порядок призначення службового розслідування.
Так, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частини перша-четверта статті 14 Статуту).
За приписами частини першої, другої статті 15 Статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.
Відповідно до частини першої статті 16 Статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (частина четверта статті 16 Статуту).
Відповідно до частини сьомої статті 19 Статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
За частиною третьою статті 22 Статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
Частиною десятою статті 14 Статуту визначено, що порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі Порядок № 893).
У відповідності до пункту 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Згідно із пунктом 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Пунктом 4 розділу V Порядку № 893 визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 7 розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
З аналізу наведених норм законодавства вбачається, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків за письмовим наказом керівника проводиться службове розслідування про дисциплінарний проступок поліцейського.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
З матеріалів справи вбачається, що наказом Національної поліції України від 20.02.2022 №143 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності», визначено керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м.Севастополі, областях та м.Києві, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції з 21.02.2022 до 26.02.2022 перевести особовий склад на посилений варіант службової діяльності згідно з наказом МВС від 10.12.2015 № 1560 «Про затвердження Інструкції про порядок переведення органів Національної поліції України на посилений варіант службової діяльності», зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05 січня 2016 року за № 12/28142.
Наказом Департаменту поліції охорони від 20.02.2022 № 20 «Про переведення особового складу поліції охорони на посилений варіант службової діяльності», керівникам структурних підрозділів Департаменту, органів й установ поліції охорони з 21 до 26 лютого 2022 року наказано перевести особовий склад на посилений варіант службової діяльності згідно з згідно наказом МВС від 10.12.2015 № 1560 «Про затвердження Інструкції про порядок переведення органів Національної поліції України на посилений варіант службової діяльності», зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05 січня 2016 року за №12/28142.
На виконання наказів Національної поліції України від 20.02.2022 №143 та «Департаменту поліції охорони від 20.02.2022 № 20, з метою забезпечення публічної безпеки і порядку, здійснення цілодобового моніторингу оперативної обстановки в країні, наказом УПО в Луганській області від 20.02.2022 № 50 визначено керівникам структурних служб Управління, начальникам Сєвєродонецького РВ, Лисичанського МВ, т.в.о. начальника Старобільського РВ УПО Луганської області з 21 до 26.02.2022 перевести особовий склад на посилений варіант службової діяльності згідно з наказом МВС від 10.12.2015 № 1560 «Про затвердження Інструкції про порядок переведення органів Національної поліції України на посилений варіант службової діяльності», зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05 січня 2016 року за № 12/28142.
Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні запроваджено воєнний стан з 5:30 год. 24.02.2022 терміном на 30 діб, продовженого Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022, від 18.04.2022 №259/2022, від 17.05.2022 №341/2022.
26.02.2022 начальником Сєвєродонецького РВ УПО Луганської області старшим лейтенантом поліції Д. Новіхіним складено та подано начальнику Управління поліції охорони в Луганській області підполковнику поліції О. Врадію рапорт про те, що 26.02.2022 ряд співробітників УПО в Луганській області, через ведення бойових дій, відмовились від виконання своїх обов`язків, визначених функціональними обов`язками за посадою, Інструкцією «Про організацію службової діяльності органів поліції охорони під час виконання заходів з фізичної охорони об`єктів», затвердженої наказом МВС від 07 липня 2017 року № 577, Законом України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року та до підрозділу не прибули, а саме зокрема ОСОБА_1 .
Вказаний рапорт слугував підставою для видання наказу УПО в Луганській області від 26.02.2022 «Про проведення службового розслідування» з метою проведення службового розслідування за фактами, викладеними, зокрема, в рапорті начальника Сєвєродонецького районного відділу Управління старшого лейтенанта поліції Дмитра Новіхіна щодо порушення службової дисципліни (зрада присязі, залишення місця несення служби та вогнепальної зброї) окремими поліцейськими районних відділів УПО Луганської області.
Отже, у відповідності до вимог частини четвертої статті 14 Статуту у відповідача були наявні підстави для призначення службового розслідування.
Що стосується процедури проведення службового розслідування, колегія суддів зазначає наступне.
З наказу від 26.02.2022 № 56 «Про проведення службового розслідування» не вбачається в якій формі призначено його проведення (письмового провадження або ж у формі відкритого засідання). Не міститься інформація про форму розгляду справи дисциплінарною комісією й у висновку службового розслідування, в порушення вимог розділу 6 Порядку № 893.
Крім того, матеріали службового розслідування не містять жодних доказів ознайомлення ОСОБА_1 із наказом від 26.02.2022 № 56 «Про проведення службового розслідування».
Відповідно до вимог частини шостої статті 14 Статуту службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Приписами статті 18 Статуту визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій (частина перша).
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;
4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
5) користуватися правничою допомогою (часитина друга).
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови (частина третя).
У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі (частина шоста).
Отже, з аналізу норм діючого законодавства вбачається, що службове розслідування має бути проведено із наданням поліцейському, стосовно якого проводиться службове розслідування, права на захист, яке в тому числі реалізується шляхом подачі поліцейським пояснень, клопотань, скарг тощо. При цьому, у разі відсутності поліцейського на службі комісією, його виклик для надання пояснень повинен бути здійснений шляхом надсилання рекомендованого листа з повідомленням на адресу місця проживання, зазначену в особовій справі.
До матеріалів справи надано акт від 26.02.2022 виїзду за місцем мешкання поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Сєвєродонецького районного відділу Управління поліції охорони в Луганській області сержанта поліції ОСОБА_1 .
В цьому акті зазначено, що з метою інформування поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Сєвєродонецького районного відділу Управління поліції охорони в Луганській області сержанта поліції ОСОБА_1 про проведення відносно нього службового розслідування за фактом безпідставної відсутності на службі 26.02.2022 комісія здійснила виїзд за місцем мешкання зазначеного поліцейського за адресою: АДРЕСА_1 . Прибувши за вказаною адресою двері ніхто не відчиняв, у зв`язку з чим поінформувати поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Сєвєродонецького районного відділу Управління поліції охорони в Луганській області сержанта поліції ОСОБА_1 про проведення відносно нього службового розслідування не вдалось.
Акт складено комісією у складі начальника Сєвєродонецького РВ УПО в Луганській області Новіхіна Д.Г., старшого інспектора сектора кадрового забезпечення УПО в Луганській області капітана поліції Базікала М.О., молодшого інспектора ВР Сєвєродонецького РВ УПО в Луганській області сержанта поліції ОСОБА_3 .
Крім цього, свідок ОСОБА_4 , який обіймав посаду начальника Сєвєродонецького РВ УПО в Луганській області, і є безпосереднім керівником позивача пояснив, що 25.02.2022 та 26.02.2022 здійснив по одному дзвінку позивачу, але відповіді на дзвінки не отримав. Свідок ОСОБА_4 вказав, що більше позивачу не телефонував, оскільки в нього у підпорядкуванні перебуває велика кількість осіб, роботу яких необхідно було організувати через посилений варіант несення служби, а враховуючи обставини введення воєнного стану з огляду на збройну агресію Російської Федерації діяти необхідно було у найкоротші строки. ОСОБА_4 зазначив, що 26.02.2022 приїздив на місце проживання позивача з метою повідомлення про службове розслідування, але двері ніхто не відчинив.
Водночас, колегія суддів зауважує, що матеріали службового розслідування не містять жодних доказів на підтвердження зазначених обставин. Доказів здійснення керівником Сєвєродонецького районного відділу Управління старшим лейтенантом поліції Д. Новіхіним телефонних дзвінків з метою встановлення місця знаходження позивача та інформування його про проведення у відношенні нього службового розслідування, суду також відповідачем не надано. Не містять матеріали службового розслідування і акт відмови відповідача від надання пояснень.
Згідно відзиву на позовну заяву, відповідачем зазначено про неможливість надіслання позивачу виклику про надання пояснень рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу місця проживання як того вимагає положення Статуту, у зв`язку з припиненням роботи АТ «Укрпошти» на території Луганської області з 24.02.2022 по 28.02.2022, про що повідомлено на офіційному сайті АТ «Укрпошта».
Разом з тим, суд апеляційної інстанції вважає незмістовними ці доводи відповідача, оскільки згідно матеріалів справи рапорт Д.Новіхіна, наказ «Про проведення службового розслідування» № 56, висновок службового розслідування, а також оскаржувані накази УПО №57 та №13 о/с датовані однією датою, а саме 26.02.2022. Таким чином, фактично службове розслідування призначено та проведено із затвердженням висновку та виданням відповідних наказів за один день, що унеможливило надання позивачем будь-яких пояснень щодо порушення ним дисципліни.
Так само як  незмістовним на думку  колегії суддів є  підстава звільнення, оскільки матеріалами справи   не підтверджується та не розкривається   суть  порушення  позивача, що  надала можливість  звільнити його зі служби. 
Суд враховує ту обставину, що в Україні з 24.02.2022   введено воєнний стан, внаслідок чого відповідач обмежений у повідомленні позивача про наявність стосовно нього службового розслідування через припинення роботи АТ «Украпошта». Водночас, суд зауважує, що відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження вчинення ним будь-яких інших дій з метою повідомлення ОСОБА_1 про проведення стосовно нього службового розслідування та надання пояснень.
Колегія суддів вважає, що відмовившись від отримання письмових пояснень від ОСОБА_1 , відповідач тим самим позбавив позивача законного права викласти своє ставлення до обставин, що стали підставою для призначення службового розслідування, навести свої доводи та міркування щодо них, спростувати їх, повідомити про докази, що їх спростовують тощо. Фактично відповідач позбавив ОСОБА_1 права на захист під час проведення службового розслідування.
У відповідності до вимог частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Зважаючи на все вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що допущені відповідачем порушення процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є суттєвими та такими, що мають наслідком скасування наказів про накладення на позивача дисциплінарного стягнення та про його звільнення з посади, як таких, що не відповідають критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, зокрема обґрунтованості, безсторонності (неупереджено), добросовісності, розсудливості, пропорційності, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.
Також судова колегія вважає, що оскаржувані накази не відповідають принципу «належного урядування», сформованому у рішеннях Європейського суду з прав людини, що полягає в обов`язку державних органів діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб із дотриманням власних внутрішніх процедур, запроваджених з метою посилення прозорості і ясності дій, мінімізації ризику помилок.
Зважаючи на встановлені та підтверджені матеріалами справи порушення відповідачем процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, суд апеляційної інстанції не надає оцінку обставинам наявності чи відсутності в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, оскільки це є достатньою підставою для скасування прийнятих рішень.
Відповідно до пункту 25 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» зазначено, що суд зобов`язаний надавати відповідь на кожен із специфічних, доречних та важливих доводів заявника. Виходячи з позиції цього суду, що висловлена в пункті 42 рішення «Бендерський проти України», судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються.
Вказані вимоги зобов`язують суди при вирішенні справи у кожному конкретному випадку вживати передбачені законом заходи з метою з`ясування всіх обставин у справі, що мають значення для вирішення спору, встановити та надати вичерпну оцінку фактичним обставинам у межах спірних правовідносин з метою з`ясування об`єктивних причин та факторів, що зумовили настання для платника негативних наслідків у вигляді порушеного права, що підлягає захисту, та в достатній мірі висвітлити мотиви прийняття конкретних рішень.
З урахуванням зазначеного, суд апеляційної інстанції не надає оцінку іншим доводам сторін, оскільки вищевикладені факти та обставини є безумовною підставою для задоволення позову в повному обсязі, а інші доводи не мають суттєвого впливу на рішення суду за результатами вирішення цього спору.
Оскільки колегія суддів дійшла висновку про протиправність наказів відповідача від 26.02.2022 № 57 та №13 о/с, ОСОБА_1 підлягає поновленню на службі в поліції. День звільнення позивача 26.02.2022 вважається останнім днем його роботи. Отже, ОСОБА_1 має бути поновлений на раніше займаній посаді з 27.02.2022.
Згідно з частиною 1 статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір, одночасно приймаючи рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Вирішуючи питання щодо суми стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.
За приписами пункту 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати (далі - Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100 "Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати" середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.
Пунктом 8 Порядку передбачено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
Як вбачається із довідки Управління поліції в Луганській області №304 від 24.05.2022, загальна сума отриманої позивачем заробітної плати за грудень 2021 – січень 2022 складала 24  934,89 грн
Загальна кількість робочих днів за грудень 2021 – січень 2022 становить 41 робочий день, розмір середньоденного заробітку позивача складає 24  934,89 грн. / 41 день= 608,16 грн.
Кількість вимушеного прогулу становить (з 27.02.2022 по 27.04.2023)  320 робочих днів.
Загальна сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу складає 194611,2 грн. (608,16 грн. * 320 дні = 194611,2   грн.).
Відповідно до пункту 171.1 статті 171 Податкового кодексу України особою, відповідальною за нарахування, утримання та сплату (перерахування) до бюджету податку з доходів у вигляді заробітної плати, є роботодавець, який виплачує такі доходи на користь платника податку.
Податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 цього Кодексу (підпункт 168.1.1 пункту 168.1 статті 168 Податкового кодексу України).
Таким чином, УПО в Луганській області як податковий агент відповідно до норм Податкового Кодексу України та як страхувальник відповідно до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» зобов`язано виплатити позивачеві середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 27.02.2022 по 27.04.2022 в сумі 194  611,20 грн, утримавши з нього при виплаті законодавчо встановлені податки та збори.
Згідно з пунктами 2, 3 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.
Таким чином, підлягає негайному виконанню рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та виплати йому середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць.
Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів належними та допустимими доказами правомірність та законність своїх дій у застосуванні до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Судом першої інстанції не повно встановлені обставини по справі та надано їм неправильну оцінку, що призвело до  невірного вирішення спору, та у відповідності до приписів ст. 317 КАС України є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення та прийняття постанови про задоволення позовних вимог.
Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд 

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1   - задовольнити.
Рішення  Дніпропетровського окружного адміністративного суду  від  17 жовтня 2022 р. у справі № 160/7808/22 – скасувати та прийняти нову постанову про задоволення позову.
Визнати протиправним та скасувати Наказ Управління поліції охорони в Луганській області від 26.02.2022 №57 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Управління поліції охорони в Луганській області» в частині застосування до сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Сєвєродонецького районного відділу Управління поліції охорони в Луганській області дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Визнати протиправним та скасувати Наказ Управління поліції охорони в Луганській області від 26.02.2022 №13 о/с в частині звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 (0027126), поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Сєвєродонецького районного відділу Управління поліції охорони в Луганській області.
Поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки Сєвєродонецького районного відділу Управління поліції охорони в Луганській області.
Стягнути з Управління поліції охорони в Луганській області (93404, Луганська область, місто Сєвєродонецьк, вул. Партизанська, будинок 27, код ЄДРПОУ: 40109152) на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) грошове забезпечення за час вимушеного прогулу в розмірі 194611,2 грн. та допустити до негайного виконання рішення суду у цій частині у межах суми стягнення за один місяць

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках  та строки передбачені ст.ст.328,329 КАС України. 
   
Головуючий - суддя                                                                      Н.А. Бишевська 

                               суддя                                                                      І.Ю. Добродняк 

                               суддя                                                                      Я.В. Семененко