ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"29" травня 2023 р.           Справа№ 920/792/22
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Корсака В.А.
суддів:            Євсікова О.О. 
          Алданової  С.О. 
 
за участю секретаря судового засідання: Заборовської А.О.,
за участю представників учасників справи:
від позивача: Пронюк В.Я.
від відповідача: Васмлевська О.В.
від третьої особи-1: не з`явився 
від третьої особи-2: не з`явився
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги  Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумигаз Збут»
на ухвалу Господарського суду Сумської області від 09.03.2023, повний текст складено 09.03.2023
у справі № 920/792/22 (суддя Жерьобкіної Є.А.)
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз Трейдинг»
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумигаз Збут»
за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - 1. Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз»
2. Товариство з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України»
про стягнення 999    076 990 грн 66 коп
ВСТАНОВИВ:
04.10.2022 позивач звернувся до Господарського суду Сумської області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з відповідача на свою користь 999076990 грн 66 коп., з яких 682863910 грн 06 коп. основного боргу, 85656265 грн 25 коп. пені, 8075861 грн 17 коп. 3% річних, 41640634 грн 75 коп. інфляційних, 180840319 грн 43 коп. штрафу, нарахованих на підставі Індивідуального договору № БГр-21/22-СГЗ від 30.09.2021 до Рамкового договору купівлі-продажу природного газу № 2рд_БГр-СГЗ від 30.09.2021, а також 868350 грн 00 коп. витрат зі сплати судового збору.
Ухвалою Господарського суду Сумської області від 06.10.2022 відкрито провадження у цій справі, призначив підготовче засідання на 07.11.2022. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву відповідно до   ст. 165 ГПК України. Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.
07.03.2023 через канцелярію суду відповідач - ТОВ «Сумигаз Збут» подав зустрічну позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю   "Газопостачальна компанія   "Нафтогаз Трейдинг" про визнання недійсним п. 12 Індивідуального договору № БГр-21/22-СГЗ від 30.09.2021 до Рамкового договору купівлі-продажу природного газу   № 2рд_БГ-СГЗ від 30.09.2021 та поновлення строку для подання зустрічної позовної заяви (вх. № 834 від 07.03.2023).

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття

Ухвалою Господарського суду Сумської області       від 09.03.2023 у задоволенні клопотання відповідача ТОВ «Сумигаз Збут»    про поновлення строку для подання зустрічного позову відмовлено. Зустрічну позовну заяву у справі № 920/792/22 Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумигаз Збут» та додані до неї документи (вх. № 834 від 07.03.2023) повернуто заявнику на підставі ч. 6    ст. 180 ГПК України.
Суд виходив з того, що зустрічний позов подано із суттєвим порушенням строку, встановленого для вчинення такої процесуальної дії, а саме строку, визначеного в ухвалі суду від 06.10.2022, під час первісного розгляду справи.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Сумигаз Збут» звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить цю ухвалу скасувати та передати справу на розгляд до Господарського суду Сумської області.
Підставами для скасування ухвали у справі скаржник зазначає неправильне застосування норм матеріального і процесуального права, внаслідок неповного з`ясування обставин справи.
Зокрема апелянт посилається на те, що:
- суд не врахував обставини, які, за його твердженням, не підлягають доказуванню, а саме відключення світла та тривоги унеможливили вчасну підготовку зустрічного позову та подання його в межах встановленого судом строку;
- в суворому тлумаченні судом положень ГПК України в частині строків звернення із зустрічною позовною заявою проявився суворий формалізм, який позбавив відповідача права на доступ до суду, а саме права на звернення до суду із зустрічним позовом.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи
Позивач у відзиві на апеляційну скаргу просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржену ухвалу залишити без змін, як таку, що прийнята правильно та обґрунтовано.
Зокрема, позивач зазначає про те, що зустрічну позовну заяву подано відповідачем з порушенням строку, встановленого судом, в той час, коли відзив відповідачем подано без пропуску цього строку. Відповідачем не дотримано правил пред`явлення зустрічного позову, що, на думку позивача, свідчить про зловживання відповідачем процесуальними правами.
Треті особи не скористались своїми правами згідно ч. 1   ст. 263 ГПК України    та не надали суду письмових відзивів на апеляційну скаргу, що згідно ч. 3    ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду оскаржуваного рішення суду першої інстанції.   

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.03.2023 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Корсак В.А., судді: Євсіков О.О. Алданова С.О.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.03.2023 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №920/792/22. Відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги до надходження матеріалів справи з Господарського суду Сумської області.
Після надходження матеріалів справи, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумигаз Збут», розгляд якої призначено у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
14.04.2023 до Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшло клопотання, в якому останній просить розгляд справи здійснювати із повідомленням та викликом сторін.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.04.2023 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумигаз Збут» про розгляд апеляційної скарги з повідомленням (викликом) учасників судового процесу - задоволено. Повідомлено учасників справи про призначення апеляційної скарги до розгляду на 29.05.2023. Явка учасників справи не визнавалась обов`язковою.

Явка представників сторін.
В судове засідання 29.05.2023 з`явилися представник позивача та відповідача.
Представник позивача в судовому засіданні 29.05.2023 заперечив проти доводів апелянта з підстав, викладених у відзиві та просив  відмовити в задоволенні апеляційної скарги.
Представник відповідача в судовому засіданні 29.05.2023 підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити, оскаржувану ухвалу скасувати та передати справу на розгляд до Господарського суду Сумської області.
Третя особа-1 в судове засідання 29.05.2023 не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази. Зокрема, залучено судом до справи відповідь його представника - Лихоні О.І. про отримання ухвали суду про призначення справи на 29.05.2023. 
За змістом ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Суд апеляційної інстанції з метою дотримання прав сторін на судовий розгляд справи упродовж розумного строку, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи те, що явка представників сторін та третьої особи обов`язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком учасника справи, зважаючи на відсутність обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника третьої особи-1, який належним чином повідомлені про судовий розгляд справи в апеляційному порядку.
Третя особа-2 подала до суду клопотання від 29.05.2023 про розгляд справи без його участі.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.
Згідно з частиною першою статті 270 ГПК України в суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій Главі.
Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
За приписами ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскарженої ухвали норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу - без змін, виходячи з наступного.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.
У жовтні 2022 Товариство з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз Трейдинг» звернулось до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сумигаз Збут» про стягнення 999 076 990 грн 66 коп.
Ухвалою від 06.10.2022 Господарський суд Сумської області прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, встановив строк учасникам справи для реалізації процесуальних прав, зокрема визначено відповідачу строк для подання відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали.
          Як вбачається з матеріалів справи, 14.10.2022 відповідач отримав ухвалу суду від 06.10.2022.
          Відповідач, відповідно до ст. 180 ГПК України  мав право подати зустрічну позовну заяву у строк до 31.10.2022.
07.03.2023 відповідач - ТОВ «Сумигаз Збут» через канцелярію суду подав зустрічну позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю   Газопостачальна компанія   Нафтогаз Трейдинг   про визнання недійсним п. 12 Індивідуального договору № БГр-21/22-СГЗ від 30.09.2021 до Рамкового договору купівлі-продажу природного газу   № 2рд_БГ-СГЗ від 30.09.2021 та поновлення строку для подання зустрічної позовної заяви (вх. № 834 від 07.03.2023, а.с. 118-120, т. 3).

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
За змістом частини другої статті 46 та частини першої статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.
Відповідно до частин першої - шостої статті 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.
Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.
До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.
Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.
З аналізу даної норми вбачається, що в поняття зустрічного позову входять дві ознаки. По-перше, зустрічний позов є самостійним позовом, який так само може бути пред`явлений окремо від первинного позову, отже можна зробити висновок, що він повинен задовольняти всі умови, що ставляться до звичайних позовів. По-друге, зустрічний позов - один із засобів захисту відповідача проти вимог позивача, тому він повинен повністю або частково унеможливити задоволення первинного позову.
При цьому, право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством. (Така правова позиція щодо застосування норм права викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 910/2987/18).
Згідно з частиною восьмою статті 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.
Згідно положень п. 8) ч. 2 ст. 176 ГПК України  в ухвалі про прийняття позовної заяви та відкриття провадження зазначається строк для подання відповідачем відзиву на позов.
Відзив подається до суду у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України).
Як вбачається з матеріалів справи, під час первісного розгляду справи, ухвалою Господарського суду Сумської області від 06.10.2022 було відкрито провадження у справі №920/792/22 та, з-поміж іншого, встановлено відповідачу строк протягом 15-ти днів з дня вручення даної ухвали для подання відзивів на позов із урахуванням вимог ст. 165 ГПК України та семиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для   подання заперечення до ст. 167 ГПК України..
Відповідно до ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Як свідчать матеріали справи, ухвала Господарського суду Сумської області від 06.10.2022 у справі №920/792/22 була направлена на адресу відповідача та отримана ним 14.10.2022, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. (а.с. 124, т. 1).
Отже, відповідно до ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, зустрічна позовна мала бути подана відповідачем до 31.10.2022.
Натомість, зустрічна позовна заява у справі №920/792/22 подана відповідачем до суду лише 07.03.2023, тобто, із суттєвим пропуском строку, встановленого в ухвалі Господарського суду Сумської області від 06.10.2022 у справі №920/792/22.
В той же час, як вірно встановлено судом першої інстанції, 26.10.2022 відповідач подав до суду клопотання про продовження процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву, а 04.11.2022 - подав відзив на позовну заяву.
В судовому засіданні 21.12.2022 Господарський суд Сумської області постановив протокольну ухвалу, якою продовжив відповідачу процесуальний строк для подання відзиву, прийняв відзив до розгляду, продовжив строк підготовчого провадження на тридцять днів.
Відповідно до пункту 6 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Статтею 118 ГПК України визначено, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.
Таким чином, право на подання зустрічного позову може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.
Відповідно до частини першої статті 119 цього Кодексу суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Згідно з частиною другою статті 119 цього Кодексу      встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.   
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018 №904/5995/16.
Разом з тим, в аспекті зазначеного суд вважає за доцільне звернутись до практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26.07.2007; "ТОВ "Фріда" проти України", заява №24003/07, п. 33, 08.12.2016). Зважаючи на це, вирішуючи питання про поновлення або продовження процесуальних строків, суд має виходити з наведених вище відмінностей між поновленням та продовженням процесуальних строків, враховувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій.
Враховуючи положення ст. 176 та 180 ГПК України строк для подання зустрічного позову встановлюється законом, а отже може бути поновлений судом за заявою учасника справи якщо суд визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Статтею 180 ГПК України про пред`явлення зустрічного позову не встановлює неможливість поновлення строку на подання зустрічного позову.   
Пропущений учасником процесуальний строк, який встановлений законом, може бути поновлений судом, зокрема, за умови подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання  причин пропуску строку поважними,  крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення.
Відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) у зустрічній позовній заяві в обґрунтування пропущеного процесуального строку на подання зустрічного позову послався часті та тривалі повітряні тривоги, загрози артилерійського обстрілу з прикордонних територій.
Суд  першої інстанції визнав неповажними наведені причини пропуску строку для звернення із зустрічною позовною заявою.
Колегія погоджується з таким висновком суду першої інстанції та зауважує, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого судом строку. Така позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі №990/115/22.
Ураховуючи те, що останній день перебігу процесуального строку на звернення до суду із зустрічним позовом у цій справі припав на період повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, ця обставина могла унеможливити дотримання такого строку скаржника      за умови надання ним до суду належних доказів   того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду із зустрічним позовом, та могла б бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку.
Тобто, особа, яка заявляє клопотання про поновлення встановленого законом процесуального строку, повинна надати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.
Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду 910/1349/22 від 22.03.2023, №922/2738/21 від 27.03.2023.
Таким чином, доводи скаржника про те, що суд не врахував обставини, які, за його твердженням, не підлягають доказуванню, а саме часті відключення світла та тривоги унеможливили вчасну підготовку зустрічного позову та подання його в межах встановленого судом строку колегія відхиляє, як безпідставні. 
Доводи апелянта про те, що в суворому тлумаченні судом положень ГПК України в частині строків звернення із зустрічною позовною заявою проявився суворий формалізм є безпідставними та не можуть бути врахованими колегією суддів. 
При цьому колегія зауважує, що встановлений строк на апеляційне оскарження є обов`язковим і порушення цього строку у даному випадку пов`язано з суб`єктивним ставленням скаржника до зазначених обставин. Процесуальний закон встановлює чіткі наслідки порушення цього строку.
Згідно ч. 6 ст. 180 ГПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.
Отже, оскільки, відповідач подав зустрічну позовну заяву з порушенням строку, встановленого ч. 1 ст. 180 ГПК України, місцевим господарським судом було правомірно повернуто зустрічну позовну заяву відповідача.
Крім того, колегія суддів враховує, що повернення оскаржуваною ухвалою суду зустрічного позову не позбавляє права пред`являти позов у загальному порядку, а тому не є обмеженням доступу до правосуддя.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги
Відповідно до ч. 1   ст. 276 ГПК України   суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржену ухвалу - без змін.

Судові витрати
Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до ст. 129 ГПК України та у зв`язку із відмовою у задоволенні апеляційної скарги, покладається на скаржника.
Керуючись Главою 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу залишити без задоволення.
Ухвалу Господарського суду Сумської області від 09.03.2023 у справі № 920/792/22 залишити без змін.
Матеріали справи повернути до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287 - 289 ГПК України.

          Повний текст постанови складено та підписано, - 07.06.2023. 

Головуючий суддя                                                            В.А. Корсак 

Судді                                                                                О.О. Євсіков

                                                                                С.О. Алданова