ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2023 року
м. Хмельницький

Справа № 686/5084/23
Провадження № 33/4820/275/23

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Хмельницького апеляційного суду                 Преснякова А.А. 
за участю секретаря судового засідання                                 Цугеля А.В.
особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 
захисника                                                                 Плющ Л.П.
прокурора Загродської Л.І.
розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Хмельницькому апеляційну скаргу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31 березня 2023 року, якою  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, директора Хмельницького державного центру естетичного виховання учнівської молоді, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , звільнено від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, за малозначністю, обмежившись усним зауваженням, та
ВСТАНОВИЛА:
Зміст оскарженого судового рішення і встановлені суддею І інстанції обставини
Відповідно до постанови судді, ОСОБА_1 , займаючи посаду директора Хмельницького державного центру естетичного виховання учнівської молоді, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 ЗУ «Про запобігання корупції» є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, та порушуючи вимоги пункту 3 частини 1 статті 28 ЗУ «Про запобігання корупції, вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, видала (підписала) накази «Про преміювання працівників ХДЦЕВУМ», якими було вибірково премійовано працівників закладу, серед яких сторожа Хмельницького державного центру естетичного виховання учнівської молоді ОСОБА_2 , яка є матір`ю директора ліцею ОСОБА_1 , а саме:
- наказ №12 від 24.02.2021 року - премія розміром 1250,00 грн.;
- наказ №22 від 28.04.2021 року - премія розміром 1500,00 грн.;
- наказ №54 від 22.09.2021 року - премія розміром 2000,00 грн.;
- наказ №71 від 17.12.2021 року - премія розміром 3153,00 грн.;
- наказ №15 від 23.02.2022 року - премія розміром 1000,00 грн.;
- наказ №19 від 18.03.2022 року - премія розміром 3153,00 грн.;
- наказ №46 від 12.09.2022 року - премія розміром 3153,00 грн.,
та порушуючи вимоги пункту 2 частини 1 статті 28 вказаного Закону не повідомила перед їх підписанням безпосереднього керівника - Департамент освіти, науки, молоді та спорту Хмельницької ОДА - про наявність реального конфлікту інтересів.
Постановою судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31 березня 2023 року ОСОБА_1 звільнено від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, за малозначністю, обмежившись усним зауваженням, провадження по справі закрито. 
Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить змінити постанову судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31 березня 2023 року та закрити провадження у справі на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП .
Вважає, що суддя необґрунтовано дійшов висновку про наявність у її діях ознак адміністративного правопорушення за частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП, не оцінив належним чином матеріали справи, проігнорував доводи ОСОБА_1 щодо безпідставності протоколів, їх неналежного оформлення та бездоказовості. 
На думку ОСОБА_1 , суддя вийшов за межі її обвинувачення, яке викладено в протоколі, а прокурор за пропозицією судді надав суду довідку про доходи сторожа ОСОБА_3 задля усунення недоліків матеріалів справи. 
Зазначає, що її посадові обов`язки, викладені у протоколі, обмежуються датою 16.03.2021, а отже це впливає на встановлення особи, визначеної пунктами 1, 2 частини 1 статті 3 ЗУ «Про запобігання корупції». 
Наголошує, що до протоколів додані однакові копії її пояснення від 24.02.2021 без її оригінального підпису та які не стосуються конкретних протоколів, що є порушенням Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції № 1376 від 06.11.2015. 
Суд відмовив ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про повернення матеріалів справи на доопрацювання, прийняв до розгляду неналежно оформлений протокол та безпідставно визнав її винною. 
Вважає абсолютно необґрунтованими вимоги протоколів про адміністративне правопорушення від 20.02.2023 за № 79, 81, 83, 85, 87, 89, 91 щодо вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією (ч.1 ст.172-7 КУПАП) щодо обвинувачення її в неповідомленні Департаменту освіти і науки, молоді і спорту Хмельницької ОДА щодо підписання наказів про преміювання працівників, адже цей орган не є ні безпосереднім керівником директора ХДЦЕВУМ, ні колегіальним органом підпорядкування.
Також у протоколах № 79, 81, 83, 85, 87,89, 91, та протоколах за № 80, 82, 84, 86, 88, 90, 92, відповідно до яких ОСОБА_1 вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, зазначено, що преміювання працівників закладу передбачено за рішенням директора, згідно з п. 1.6 Положення про преміювання. Між тим, цей пункт передбачає за погодженням з профкомом позбавлення премій повністю або частково. Суд не прийняв це до уваги, проте застосував п.2.1.1 Положення, який не зазначався у протоколах уповноваженою особою на складання протоколів, і таким чином суд вийшов за межі пред`явленого у протоколах ОСОБА_1 обвинувачення, що є недопустимим.
ОСОБА_1 наголошує, що питання преміювання всіх працівників, у тому числі сторожа ОСОБА_2 вирішувалось спільним засіданням адміністрації та профкому, в яких сама ОСОБА_1 , як директор, не брала участі, подання на преміювання подавалось безпосереднім керівником сторожа - заступником директора ОСОБА_4 .
Окрім того, суд визнав, що жодних активних дій щодо преміювання (внесення пропозиції про осіб, які підлягають преміюванню, участь у зборах, голосування, визначення розміру) ОСОБА_1 не вчиняла, а лише підписувала підготовлені за результатами прийнятих на спільних зборах рішення-проекти наказів. 
Вважає, що при підписанні підготовлених за рішенням спільного засідання адміністрації і профкому наказів про преміювання, приватний інтерес ОСОБА_1 , як директора, не міг впливати і не вплинув на об`єктивність чи неупередженість прийняття колегіальним органом рішення щодо преміювання, вчинення чи не вчинення дій, оскільки вона особисто не брала участі в цих рішеннях. На її думку, навпаки, підписавши накази вона виконала свій обов`язок і вимоги колективного договору. 
Уповноваженою особою, яка склала відповідні протоколи, не надано доказів, що ймовірний приватний інтерес суперечить службовим/представницьким повноваженням, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Зокрема не встановлено, що підписання зазначених у протоколах наказів було упередженим і таким, що мало за мету приватний інтерес, а також завдало шкоди інтересам служби.
Наголошує, що суд погодився з тим, що у діях ОСОБА_1 відсутня упередженість, необ`єктивність, не навів ніяких доводів, що ймовірний приватний інтерес суперечив її службовим \ представницьким повноваженням, а тому рішення про визнання в її діях наявності складу адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, є помилковим.
Також зазначає, що у жодному протоколі про адміністративне правопорушення чітко не визначено та не сформульовано існування приватного майнового інтересу з посиланням на те, в чому він конкретно проявився, та яку мету ОСОБА_1 при цьому переслідувала, так само як і не визначено та не сформульовано наявності суперечності між цим приватним майновим інтересом та її службовими повноваженнями під час виконання обов`язків директора та підписання відповідних наказів.
У матеріалах справи відсутні, і в постанові судді також не наведені докази, які б прямо чи непрямо підтверджували факт суперечності між приватним інтересом ОСОБА_1 та її службовими повноваженнями, а висновки про це ґрунтуються лише не припущеннях. 
Позиції учасників судового провадження
У судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та її захисник - адвокат Плющ Л.П. підтримали доводи поданої апеляційної скарги, просили змінити оскаржувану постанову та закрити провадження у справі на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, з наведених в апеляційній скарзі підстав. 
ОСОБА_1 підтвердила, що саме вона приймала свою матір на роботу сторожа, при цьому вона повідомила Департамент освіти і науки, молоді і спорту Хмельницької ОДА про наявність конфлікту інтересів. Питання, пов`язані з призначенням премій працівників ХДЦЕВУМ здійснюється адміністрацією та профкомом, всі рішення щодо преміювання працівників закладу розглядалися на спільних засіданнях адміністрації та профкому, на яких вона участі не приймала, по завершенні даних засідань їй подавали на підпис підготовлений, відповідно прийнятих рішень, проект наказу, який вона підписувала, тому не вважає себе винною. Крім того, зазначила, що дійсно про підписання таких наказів чи взагалі їх існування не повідомляла ані Департамент освіти і науки, молоді і спорту Хмельницької ОДА, ані МОН, ані НАЗК, оскільки вважала, що жодних дій в умовах реального конфлікту інтересів не вчиняла, так як будь-якої ініціативи щодо преміювання працівників центру вона не проявляла. Подання на преміювання подавалось безпосереднім керівником сторожа - заступником директора ОСОБА_4 , підтвердила, що ОСОБА_4 підпорядкована їй.
Прокурор просила відмовити в задоволенні апеляційної скарги, долучивши на обґрунтування висновок, на її думку постанова суду першої інстанції є законною та обґрунтованою.
Заслухавши доводи ОСОБА_1 , її захисника - адвоката Плющ Л.П., думку прокурора, перевіривши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Мотиви суду
Відповідно до вимог статті 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.
Згідно з вимогами статей 245, 280 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а орган чи посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення, з урахуванням положень, викладених у статтях 251, 252 КУпАП, зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, керуючись законом та правосвідомістю, оцінити докази за своїм внутрішнім переконанням в їх сукупності.
Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.
Відповідно до вимог діючого законодавства про адміністративні правопорушення, а саме статей 9 та 245 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях події та складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх належних доказів по справі. 
Частина 1 статті 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. 
З постанови судді вбачається, що ОСОБА_1 , займаючи посаду директора Хмельницького державного центру естетичного виховання учнівської молоді, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 ЗУ «Про запобігання корупції» є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, порушуючи вимоги пункту 3 частини 1 статті 28 ЗУ «Про запобігання корупції», вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, видала (підписала) накази «Про преміювання працівників ХДЦЕВУМ», якими було вибірково премійовано працівників закладу, серед яких - сторож Хмельницького державного центру естетичного виховання учнівської молоді ОСОБА_2 , яка є матір`ю директора ліцею ОСОБА_1 . Порушуючи вимоги пункту 2 частини 1 статті 28 вказаного Закону не повідомила перед їх підписанням безпосереднього керівника - Департамент освіти, науки, молоді та спорту Хмельницької ОДА - про наявність реального конфлікту інтересів.
Обґрунтовуючи винуватість ОСОБА_1 у вчиненні зазначених адміністративних правопорушень суд послався на досліджені у судовому засіданні письмові докази, в тому числі на протоколи про адміністративні правопорушення № 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92 від 20.02.2023 року; актові записи про народження та шлюб, згідно з якими ОСОБА_2 є матір`ю ОСОБА_1 ; пояснення ОСОБА_1 в судовому засіданні, яка вину не визнала; посадові інструкції сторожа та директора; статут Хмельницького державного центру естетичного виховання учнівської молоді затвердженого Наказом Міністерства освіти і науки України від 23.02.2017 року №291, який затверджений наказом №291 від 23.02.2017; накази з підписами ОСОБА_1 : - №12 від 24.02.2021 року про преміювання ОСОБА_2 в розмірі 1250 грн.; - №22 від 28.04.2021 року про преміювання ОСОБА_2 в розмірі 1500 грн., - №54 від 22.09.2021 року про преміювання ОСОБА_2 в розмірі 2000 грн., - №71 від 17.12.2021 року про преміювання ОСОБА_2 в розмірі окладу; - №15 від 23.02.2022 року про преміювання ОСОБА_2 в розмірі 1000 грн., - №19 від 18.03.2022 року про преміювання ОСОБА_2 в розмірі окладу, - №46 від 12.09.2022 року про преміювання ОСОБА_2 в розмірі окладу.
Протоколи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, стосовно ОСОБА_1 та додані до нього письмові докази складені уповноваженою особою, відповідно до вимог статті 256 КУпАП.
Наведені докази є належними, допустимими та достовірними, оскільки вони здобуті з додержанням процесуальної процедури, не суперечать фактичним обставинам справи і об`єктивно узгоджуються між собою, а їх сукупність є достатньою для прийняття рішення по справі та апелянтом в апеляційній скарзі за допомогою інших доказів не спростовується.
Частиною 1 статті 172-7 КУпАП передбачено відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а частиною 2 статті 172-7 КУпАП встановлено відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.
Зазначена норма є бланкетною, і вона лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права. Основна особливість бланкетної диспозиції полягає в тому, що така норма має загальний зміст. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП. У нашому випадку такий нормативно-правовий акт - це Закон України «Про запобігання корупції». 
Положенням статті 3 цього Закону визначено перелік суб`єктів, на яких поширюється його дія, і посада ОСОБА_1 (директор Хмельницького державного центру естетичного виховання учнівської молоді) є серед таких, що не оскаржується апелянтом. 
У відповідності з вимогами частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 зобов`язані:
1) вживати заходів щодо недопущення будь-якого можливого виникнення конфлікту інтересів; 
2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 
3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 
4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.
В статті 1 наведеного Закону міститься визначення термінів, наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: 
пряме підпорядкування - відносини прямої організаційної або правової залежності підлеглої особи від її керівника, в тому числі через вирішення (участь у вирішенні) питань прийняття на роботу, звільнення з роботи, застосування заохочень, дисциплінарних стягнень, надання вказівок, доручень тощо, контролю за їх виконанням;
правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;
приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;
реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.
Положення статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» надає визначення: близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта. 
Відповідно до частини 1 статті 27 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам.
Вимогами частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів. 
У ході судового розгляду вказаної справи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, встановлено, що ОСОБА_1 видала (підписала) накази від 24.02.2021, 28.04.2021, 22.09.2021, 17.12.2021, 23.02.2022, 18.03.2022, 12.09.2022 про преміювання працівників закладу, серед яких була сторож ХДЦЕВУМ ОСОБА_2 , яка є матір`ю ОСОБА_1 , при цьому не повідомила свого безпосереднього керівника - Департамент освіти, науки, молоді та спорту Хмельницької ОДА про існування реального конфлікту інтересів, тим самим порушила вимоги статті 28 Закону України «Про запобігання корупції». 
У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 наголошує, що питання преміювання всіх працівників, у тому числі сторожа ОСОБА_2 , вирішувалось спільним засіданням адміністрації та профкому, в яких сама ОСОБА_1 , як директор, не брала участі, подання на преміювання подавалось безпосереднім керівником сторожа - заступником директора ОСОБА_4 . Однак, зазначена обставина не є такою, що спростовує факт прямого підпорядкування ОСОБА_2 директорці ОСОБА_1 , а також факт наявності у ОСОБА_1 повноважень встановлювати премії до заробітних плат працівників. 
Відповідно до пунктів 3.21, 3.23, 3.24, 3.25 розділу 3 посадової інструкції директора ОСОБА_1 , затвердженої МОН України (т. 1 а/с 120-126), директор ХДЦЕВУМ, тобто ОСОБА_1 , забезпечує раціональне використання бюджетних асигнувань, встановлює посадові оклади працівників Центру в межах фінансових засобів, визначає надбавки та доплати до ставок і посадових окладів працівників Центру, визначає спільно з органом громадського самоврядування порядок і розміри преміювання працівників Центру. 
Розділом 7 Статуту Хмельницького державного центру естетичного виховання учнівської молоді, затвердженого наказом МОН України від 23.02.2017 (т.2 а/с 100-117) передбачаються обов`язки директора ХДЦЕВУМ, серед яких установлення надбавок, доплат, премій працівникам ХДЦЕВУМ в межах затвердженого кошторису, розпорядження в установленому порядку майном і коштами ХДЦЕВУМ, контроль за раціональним використанням бюджетних коштів.
Окрім цього, згідно з посадовою інструкцією сторожа Хмельницького державного центру естетичного виховання учнівської молоді, затвердженою МОН України (т. 2 а/с 128-130), сторож, тобто ОСОБА_2 , підпорядковується безпосередньо заступнику директора з адміністративно-господарської роботи та директору. 
Доводи скарги з приводу того, що при підписанні підготовлених за рішенням спільного засідання адміністрації і профкому наказів про преміювання, приватний інтерес ОСОБА_1 , як директора, не міг впливати і не вплинув на об`єктивність чи неупередженість прийняття колегіальним органом рішення щодо преміювання, вчинення чи не вчинення дій, оскільки вона особисто не брала участі в цих рішеннях, а лише виконала свій обов`язок і вимоги колективного договору, є сумнівними та непереконливими. 
Відтак, у цій справі ОСОБА_2 у своїй діяльності підпорядковується як заступнику директора ОСОБА_4 , так і директору ОСОБА_1 , а встановлення та затвердження виплат премій безпосередньо відноситься до посадових обов`язків директора Центру ОСОБА_1 , тому викладені вище доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, факт порушення вимог частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», за порушення якої настає адміністративна відповідальність за частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП, не спростований. 
Доводи ОСОБА_1 про необґрунтованість вимог до неї, згідно з протоколами про адміністративне правопорушення від 20.02.2023 за № 79, 81, 83, 85, 87, 89, 91, відповідно до яких вона обвинувачується у неповідомленні Департаменту освіти і науки, молоді і спорту Хмельницької ОДА щодо підписання наказів про преміювання працівників, та ствердження, що зазначений орган не є ні безпосереднім керівником директора ХДЦЕВУМ, ні колегіальним органом підпорядкування, також є безпідставними, з огляду на наступне. 
Пунктом 1.4 Загальних положень посадової інструкції директора ОСОБА_1 , затвердженої МОН України (т.1 а/с 120-126), встановлено, що директор ХДЦЕВУМ підпорядковується управлінню освіти і науки Хмельницької облдержадміністрації та Міністерству освіти і науки України. 
Згідно з положеннями Статуту Хмельницького державного центру естетичного виховання учнівської молоді, МОН та місцевий орган правління освітою Хмельницької обласної державної адміністрації, відповідно до повноважень, визначених актами законодавства України, здійснюють контроль за дотриманням вимог законодавства і цього Статуту та приймають відповідні рішення в разі їх порушень. 
Розділом 7 зазначеного Статуту встановлено, що безпосереднє керівництво ХДЦЕВУМ здійснює його директор, який призначається на посаду та звільняється з посади наказом МОН України за поданням органу управління освітою Хмельницької обласної державної адміністрації. 
Розділом 11 цього ж Статуту передбачено державний контроль за діяльністю ХДЦЕВУМ зі сторони МОН України та органу управління освітою Хмельницької обласної державної адміністрації. 
Разом із тим, листом директора Департаменту освіти, науки, молоді та спорту Хмельницької обласної державної адміністрації від 26.12.2022 № 2249-41/2022 повідомляється, що трудові відносини з ОСОБА_1 укладені з МОН України на підставах та умовах контрактів від 04.03.2011, 03.03.2016, 01.03.2021; останній укладено терміном на 5 років з 17 березня 2021 року по 16 березня 2026 року. 
На підставі зазначеного, ОСОБА_1 підпорядковується у своїй діяльності органу управління освітою Хмельницької обласної державної адміністрації, а саме Департаменту освіти, науки, молоді та спорту Хмельницької обласної державної адміністрації, тому вона мала обов`язок у передбачений законодавством порядок повідомити Департамент про наявність конфлікту інтересів щодо преміювання ОСОБА_2 , однак не зробила цього. Між тим, ОСОБА_1 також могла повідомити Міністерство освіти і науки України або НАЗК, що виключало би відповідальність за інкримінованими адміністративними правопорушеннями та вважалось би повідомленням у встановленому законом порядку про наявність реального конфлікту інтересів, що нею також не було зроблено. 
Викладені вище обставини також спростовують довід ОСОБА_1 , що її посадові обов`язки, викладені у протоколах, обмежуються датою 16.03.2021, адже з матеріалів справи встановлено, що трудові відносини з ОСОБА_1 продовжені 17 березня 2021 року до 16 березня 2026 року, тому вона продовжує бути суб`єктом, на якого поширюється дія статті 3 Закону України «Про запобігання корупції». 
Відповідно до статті 256 КУпАП та норм Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 09 грудня 2020 року № 4248/5, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються дата і місце його складення; посада, прізвище, ім?я, по батькові особи, яка склала протокол; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативно-правовий акт, що передбачає відповідальність за це правопорушення; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; інформація про роз`яснення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності її прав і обов`язків, передбачених статтею 63 Конституції України та статтею 268 КУпАП; прізвища, імена, по батькові, адреси місця проживання або перебування свідків, прізвище викривача (за його письмовою згодою) (якщо такі є); пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
З зазначеного слідує, що протокол може містити пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, однак не вказано про необхідність додавати до кожного протоколу оригінал таких пояснень особи. У цій справі всі складені протоколи стосуються одного адміністративного правопорушення, вчиненого за аналогічних обставин однією особою, тому уповноважені особи, які складали ці протоколи, законно та цілком обґрунтовано дійшли висновку про відсутність доцільності та необхідності додавати до кожного протоколу оригінали пояснень ОСОБА_1 . 
Крім того, ОСОБА_1 в апеляційній скарзі не зазначає як це, а саме додавання до протоколу копій її пояснень, вплинуло на суть правопорушення та встановлені обставини, оскільки ОСОБА_1 та її захисник були присутні в судовому засіданні при розгляді справи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, ОСОБА_1 мала змогу та надавала пояснення щодо кожного прийнятого наказу про преміювання, тобто її право на захист не було порушено. 
Отже, вважаю, що протоколи про адміністративне правопорушення, складені щодо ОСОБА_1 , оформлені належним чином та підстав для їх доопрацювання не вбачається, тому суд першої інстанції правомірно відмовив ОСОБА_1 у задоволенні її клопотання про повернення матеріалів на доопрацювання. 
Адміністративна відповідальність за адміністративні правопорушення, передбачені частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП настає незалежно від одержання особою матеріальних чи нематеріальних благ, послуг, пільг або інших переваг. Більш того, зазначені протоколи про адміністративне правопорушення містять чітко сформульований приватний майновий інтерес ОСОБА_1 , зумовлений сімейними стосунками з фізичною особою, який превалював над публічним, а саме полягав у бажанні покращити матеріальне становище матері, яка працює сторожем у ХДЦЕВУМ, директором якого є ОСОБА_1 , при цьому преміювання було вибірковим.
Тож, доводи скарги щодо відсутності у протоколах та рішенні судді визначення, в чому саме полягав приватний інтерес ОСОБА_1 , є неспроможними. 
Також судом встановлено наявність реального конфлікту інтересів, а саме суперечність між приватним інтересом ОСОБА_1 та її службовими повноваженнями, що впливає на об`єктивність та неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи невчинення дій під час виконання директором ОСОБА_1 своїх повноважень щодо преміювання працівників, оскільки відповідно до п.3.25 посадової інструкції директора ХДЦЕВУМ, саме директор визначає спільно з органом громадського самоврядування порядок і розміри преміювання працівників Центру, а також відповідно до підпункт 1.6. пункту 1 Положення про преміювання та матеріальне заохочення в ХДЦЕВУМ, працівників Центру за рішенням директора, з погодження профкому, може бути частково або повністю позбавлено премії, тобто ОСОБА_1 , як директор Хмельницького державного центру естетичного виховання учнівської молоді, видала (підписала) накази «Про преміювання працівників ХДЦЕВУМ», якими було вибірково премійовано працівників закладу та встановлений розмір премії, серед яких премійовано сторожа Центру ОСОБА_2 , яка є матір`ю директора ліцею ОСОБА_1 , тим самим вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Доводи, що у протоколах міститься посилання на підпункт 1.6. пункту 1 Положення про преміювання та матеріальне заохочення в ХДЦЕВУМ, який за своєю суттю не відповідає обставинам, які розглядаються у справі, на що звернув увагу суд першої інстанції, не впливають на суть правопорушення та встановлені обставини. Крім того, за цим підпунктом директор Центру має право частково або повністю позбавити премії працівника, що свідчить про повноваження директора впливати на розмір та можливість призначення премії.
Зі змісту наданих протоколів вбачається, що обставини правопорушень конкретно висвітлюються та не залишається сумнівів щодо суті адміністративного правопорушення вчиненого ОСОБА_1 .
Зважаючи на наведене вище, ретельно дослідивши матеріали справи, вважаю, що в поданій апеляційній скарзі не наведено достатніх і належних підстав для спростування висновків суду першої інстанції, не було здобуто таких доказів і при проведенні апеляційного розгляду. Сукупність зібраних і досліджених доказів за своїм змістом та якість дозволяють суду констатувати наявність у діях ОСОБА_1 складів адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП. 
З урахуванням наведеного, вважаю за необхідне відмовити у задоволенні апеляційної скарги особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31 березня 2023 року, якою ОСОБА_1  було визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, оскільки відсутні підстави для зміни постанови суду та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, апеляційні доводи є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.
На підставі викладеного, керуючись статтями 285, 294 КУпАП,
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Постанову судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31 березня 2023 року, якою ОСОБА_1 звільнено від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, за малозначністю, обмежившись усним зауваженням, провадження закрито, залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя