Справа № 946/3737/23 
Провадження № 2-з/946/25/23 

УХВАЛА
Іменем України

02 червня 2023 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючого судді – Смокіної Г.І.,
за участю секретаря судового засідання – Кріпакової К.Т.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення доказів до подання позовної заяви,

ВСТАНОВИВ:

29.05.2023 ОСОБА_1 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_2 із заявою про забезпечення доказів до звернення із позовом до суду та просить забезпечити докази шляхом витребування із моргу КНП «Дунайська обласна лікарня Одеської обласної ради» м. Ізмаїла Одеської області зразків біоматеріалу, вилученого з трупа ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: зразки його крові (у сухому вигляді), нігтів та волосся, упаковані окремо кожний у паперовий конверт та завірені у встановленому порядку. Крім цього, просить витребувати зразки його крові в рідкому вигляді та зобов`язати адміністрацію КНП «Дунайська обласна лікарня Одеської обласної ради» м. Ізмаїла Одеської області зберігати його у себе у морозилці холодильної камери до особового розпорядження суду, щоб уникнути його псування.
Заявник мотивує свою заяву тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в КНП "Дунайська обласна лікарня Одеської обласної ради" м. Ізмаїла внаслідок цирозу печінки помер громадянин України ОСОБА_3 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 . До дня своєї смерті перебував у незареєстрованих шлюбних стосунках з  ОСОБА_4 . У період спільного проживання однієї сім`ї у ОСОБА_3  та ОСОБА_4  народилася донька -  ОСОБА_2 ,  ІНФОРМАЦІЯ_3 . Враховуючи відсутність зареєстрованого шлюбу між батьками дівчинки, за погодженням її батьків, при вчиненні запису у книзі актів громадянського стану та у свідоцтві про її народження, батьком вказано « ОСОБА_5 ». Після смерті  ОСОБА_3  у ОСОБА_2  з метою відновлення порушених та ущемлених її конституційних, цивільних та сімейних прав виникла потреба у встановленні свого батьківства. Близьких родичів у померлого ОСОБА_3 немає.
У ході звернень до завідувача лабораторії ДНК Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз у місті Одесі щодо порядку вилучення зразків біоматеріалів з трупа померлого ОСОБА_3 , а саме зразків його крові, нігтів та волосся, було роз`яснено, що при проведенні експертизі ДНК судових експертів завжди насторожує наявність будь-яких обставин, що дають можливість для заміни вилучених біоматеріалів, які надалі надається в їхнє розпорядження, з метою фальсифікації результатів та висновків їхнього експертного дослідження. Вилучення зразків біоматеріалів із трупа померлого ОСОБА_3 повинно проводитися тільки лише за письмовою згодою його близьких родичів - батьків, братів, сестер, дружини та дітей померлого, з документальним підтвердженням їх родинного статусу. Вилучений зразок рідкої крові зберігається у холодильнику, а при його тривалому зберіганні - у морозильній камері. Для дублювання зразки крові також наносяться і висушуються на фрагментах із стерильних марлевих пов`язках в умовах відсутності потрапляння на них прямих сонячних променів.
Крім того, вилучений біоматеріал має бути упакований за певними правилами: кожен зразок - окремо (рідкий - у герметичних ємностях, а сухий у паперових конвертах) та завірені печаткою відповідної медичної установи в установленому порядку, із вказівкою числа, місяця та року вилучення та підписаний відповідальною особою.
При патологоанатомічному дослідженні (розтині) трупа ОСОБА_3 ОСОБА_2 звернулася до патологоанатома КНП "Дунайська обласна лікарня Одеської обласної ради" у місті Ізмаїлі ОСОБА_6 з проханням вилучити з трупа ОСОБА_3 необхідної кількості та переліку біоматериала з подальшим його зберіганням у належних умовах, як рекомендовано лабораторії ДНК Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз. Це прохання їм було задоволено - біоматеріали з трупа померлого ОСОБА_3 патологоанатомом моргу КНП "Дунайська обласна лікарня Одеської обласної ради" у місті Ізмаїлі було вилучено, а саме: рідкий та сухий зразок крові, зразок волосся та нігтів з трупа померлого ОСОБА_3 , які зберігаються у нього в установленому порядку.
Однак, на звернення про видання ОСОБА_2 вищевкзаного вилученого біоматеріалу, упакованого та завіреного печаткою медустанови в установленому порядку зі складанням документів про його вилучення, для його подальшого перевезення та надання в лабораторії ДНК з метою можливості замовлення ОСОБА_2 в приватному порядку проведення експертизи ДНК щодо встановлення її батьківства, адміністрацією КНП "Дунайська обласна лікарня Одеської обласної ради" їй було відмовлено через відсутності письмової згоди будь-кого з близьких родичів померлого ОСОБА_3 .
На повторне звернення ОСОБА_2 лабораторія ДНК «ОНДІСЕ» роз`яснила інший варіант - проводити витребування зразків біоматеріалу із трупа померлого ОСОБА_3 із моргу КНП "Дунайська обласна лікарня Одеської обласної ради" у порядку ст. 116 ЦПК України, тобто в судовому порядку.
За таких обставин, у позивачки ОСОБА_2 склалися обставини неможливості отримання біоматеріалів з трупа свого батька для проведення нею в подальшому у приватному порядку експертизи ДНК щодо встановлення її батьківства через ймовірність псування вилученого зразків рідкої крові, а також через можливість їх втрати, втрати інших зразків та відмови їй у їх видачі у зв`язку з відсутністю для цього законних підстав. У подальшому збирання цих доказів стане неможливим.
Іншого порядку вилучення даних зразків біоматеріалів з трупа померлого ОСОБА_7 , який переконав би експертів лабораторії ДНК щодо забезпечення відсутності можливості доступу до їх змісту сторонніх осіб, законом не встановлено.
В судове засідання заявник не з`явився, про час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином.
Відповідно до частини третьої статті 118 ЦПК України, неявка учасників справи не перешкоджає розгляду заяви про забезпечення доказів.
Суд, вивчивши подану заяву про забезпечення доказів до подання позовної заяви та додані до неї документи, вважає її обґрунтованою та підлягаючою задоволенню.
Згідно із частиною першою статті 116 ЦПК України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.
Відповідно до частини другої статті 116 ЦПК України, способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.
Згідно із частиною третьою статті 116 ЦПК України, заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.
Вимоги, що ставляться до форми та змісту заяви про забезпечення доказів, визначені положеннями статті 117 ЦПК України.
Відповідно до пунктів чотири-п`ять частини першої статті 117 ЦПК України, у заяві про забезпечення доказів зазначається: докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів.
Частиною першою статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.
За змістом наведених норм обов`язковою умовою для вжиття судом заходів щодо забезпечення доказів є встановлення обставин, які дають підстави для висновку, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Обов`язок доведення таких обставин покладається на особу, яка звертається до суду із заявою про забезпечення доказів.
Аналізуючи положення ЦПК України у зіставленні з вимогами заявника насамперед слід зауважити, що процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено або збирання або подання останніх стане згодом неможливим чи утрудненим.
Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 9901/845/18.
Суд при вирішенні питання про забезпечення доказів має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення доказів; забезпечення збалансованості прав та інтересів сторін; наявності взаємозв`язку між забезпеченням доказів, витребуванням певної інформації, і предмету позовних вимог, а також запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб учасників даного судового процесу, а також те, що є наявні підстави вважати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Ці обставини суд вважає істотними і необхідними для забезпечення доказів.
З аналізу вищенаведених норм, з метою забезпечення права на судовий захист та враховуючи неможливість отримання відповідного доказу заявником, зазначені письмові докази підлягають витребуванню.
Керуючись статтями 76, 77, 116, 117, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , - задовольнити.
Витребувати з моргу КНП «Дунайська обласна лікарня Одеської обласної ради» м. Ізмаїла Одеської області зразки біоматеріалу, вилученого з трупа ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: 
-зразки крові (у сухому вигляді), нігтів та волосся, упаковані у встановленому порядку;
-зразки крові у рідкому вигляді.
Зобов`язати адміністрацію КНП «Дунайська обласна лікарня Одеської обласної ради» м. Ізмаїла Одеської області зберігати зразки у КНП «Дунайська обласна лікарня Одеської обласної ради» м. Ізмаїла Одеської області до розпорядження суду з метою уникнення їх псування.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Оскарження ухвали про забезпечення доказів не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: | Г.І.Смокіна