ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/9753/21                                                                    Суддя (судді) першої інстанції: Алла РУДЕНКО

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  10 травня 2023 року                                                                                            м. Київ
          Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого-судді Шелест С.Б., суддів  Пилипенко О.Є., Черпіцької Л.Т., при секретарі судового засідання Турчин М.М., за участю сторін: 
представника позивача: Константінової Т.М.
представників відповідача: Коваленко А.П., Сліпченко І.С., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14 вересня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу,  поновлення на роботі, 
УСТАНОВИЛА:
ОСОБА_1 (далі також - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі також - ГНУП в Черкаській області), в якому просив суд:
визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу відповідача "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 18.10.2021 №2844 в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та звільнення його з посади;
визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 08.11.2021 №333 о/с, на підставі якого позивача призначено старшим слідчим відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області в порядку переведення, звільнивши з посади заступника начальника Черкаського районного управління поліції - начальника слідчого відділу Головного управління Національної поліції в Черкаській області з 08.11.2021;
поновити позивача з 08.11.2021 на посаді заступника начальника Черкаського районного управління поліції - начальника слідчого відділу Головного управління Національної поліції в Черкаській області.
Позовні вимоги мотивовані протиправністю наказу ГУПН в Черкаській області від 18.10.2021 №2844 в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади, як такого, що прийнятий за відсутності факту порушення позивачем вимог статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі  - Закон № 580-VIII), статті 1, 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 05.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) в частині здійснення належного контролю за організацією роботи підлеглих. Позивач зазначає, що у спірному випадку у його діях відсутня вина як обов`язкова ознака дисциплінарного проступку. 
Також зазначає, що є членом Черкаської обласної організації «Професійна спілка атестованих працівників органів внутрішніх справ України», проте його звільнення з посади відбулось без погодження з вказаною профспілкою.
Протиправність наказу відповідача від 08.11.2021 №333 о/с, на підставі якого позивача призначено старшим слідчим відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області в порядку переведення, позивач обґрунтовує протиправністю наказу ГУПН в Черкаській області від 18.10.2021 №2844.
Черкаський окружний адміністративний суд рішенням від 14.09.2022 у задоволенні позову відмовив. 
У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1  із посиланням на порушення судом першої інстанції норм матеріального й процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, про задоволення позову.
20.04.2023 до Шостого апеляційного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, за змістом якого відповідач з огляду на законність та обґрунтованість рішення  суду першої інстанції просив залишити його без змін, а вимоги апеляційної скарги без задоволення. 
У судовому засіданні, призначеному на 10.05.2023, представник позивача підтримала доводи апеляційної скарги, представники відповідача проти їх задоволення заперечили. 
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, оцінивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Як установлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 з 11.08.1997 по 06.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ; з 07.11.2015 перебуває на службі в Національній поліції; з 20.01.2021 займав посаду заступника начальника Черкаського районного управління поліції-начальника слідчого відділу ГУНП в Черкаській області.
На підставі наказу ГУНП в Черкаській області від 21.09.2021 №2595  дисциплінарною комісією проведене службове розслідування за результатами проведення перевірки окремих напрямків службової діяльності слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП, за наслідками якого складений висновок службового розслідування від 08.10.2021. 
Висновком службового розслідування встановлені наступні обставини.
Забезпечення покладених на службу завдань здійснює особовий склад слідчого відділу, штатна чисельність якого становить 97 посад, з яких: заступник начальника РУП-начальник слідчого відділу - ОСОБА_1., заступник начальника слідчого відділу - посада вакантна; 4 начальники відділень у складі слідчого відділу; 71 слідчий, з яких 18 вакантних посад, 7 декретні відпустки, 2 слідчих перебувають у відрядженні, 3 - відпустка, лікарняний -2, фактично працює 39 слідчих. Крім цього роботу слідчого відділу забезпечують 1 інспектор по затриманням (ще одна посада вакантна), 13 інспекторів-криміналістів, 1 помічник слідчого.
Згідно із статистичними показниками роботи слідчого підрозділу станом на 01.09.2021 у провадженні слідчих перебуває 20 146 кримінальних проваджень, зареєстровано до ЄРДР та розпочато досудове розслідування у поточному році у 10641 кримінальних провадженнях, з яких 6919 надійшло до слідчого відділу з інших органів та областей. Навантаження на одного слідчого з урахуванням фактично працюючих працівників становить 260 кримінальних проваджень.
При проведенні службового розслідування було встановлено порушення позивачем службової дисципліни, а саме:
1. Відповідно до частини  4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570 (далі - Положення №570), та посадових інструкцій заступника начальника Черкаського районного управління поліції-начальника слідчого відділу ГУНП в Черкаській області від 04.01.2021, позивач повинен контролювати організацію роботи в підпорядкованому районному управлінні, які структурно до нього входять, надавати їм необхідну методичну та практичну допомогу, аналізувати стан слідства в підрозділах і доповідати керівництву СУ ГУНП пропозиції з його покращення. Також позивач відповідає за виконання покладених на підпорядковані підрозділи завдань. Згідно з даними звіту 1-СЛ «Про роботу органів досудового розслідування Національної поліції України», затвердженого спільним наказом Офісу Генерального прокурора, Міністерства внутрішніх справ, служби безпеки України, Державної фіскальної служби, Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України від 28.07.2020 №337/564/206/133/363/85 за 8 місяців 2021 року в Черкаській області за закінченими кримінальними провадженнями сума збитків склала 57 млн грн, з них відшкодовано 3,9 млн грн, що становить 3,3% (середньообласний результат 6,8%). Роботу з відшкодування збитків, завданих злочинами, можна визнати провальною, оскільки відшкодування за накладеними арештами на майно підозрюваних становить лише 32%.
2. Відповідно до п. 4 посадових інструкцій позивач повинен забезпечувати щомісячне складання планів розслідування кримінальних правопорушень минулих років, проте перевіркою виявлено, що з початку поточного року жодного плану розслідування злочинів минулих років не складено, що свідчить про неналежну організацію роботи щодо розкриття кримінальних правопорушень минулих років (1,1%). Як наслідок, без прийнятих рішень у слідчому відділі за 8 місяців 2021 року залишалось 8713 кримінальних проваджень про злочини минулих років.
3. У порушення п. 8 посадових інструкцій позивач не забезпечив постійний контроль за обґрунтованістю прийнятих слідчими рішень за тяжкими та особливо тяжкими злочинами про їх закриття на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України. Так, перевіркою виявлено 40 кримінальних проваджень про тяжкі і особливо тяжкі злочини, рішення про закриття яких прийняті слідчими СВ Черкаського РУП ГУНП за 8 місяців 2021 року з порушенням вимог ст. 284 КПК України у зв`язку з малозначністю та не встановленням особи, що вчинила дане кримінальне правопорушення. Всього за 8 місяців 2021 року прокуратурою скасовано 159 необґрунтованих та передчасних постанов слідчих про закриття кримінальних проваджень із загальної кількості злочинів загально-кримінальної спрямованості.
4. Згідно з п. 9 посадових інструкцій та п. 3 ч. 4 розділу V Положення №570 керівник слідчого відділу повинен організовувати та контролювати взаємодію слідчих з оперативними підрозділами, органами і підрозділами МВС України, НПУ, ГУНП, прокуратури, суду та іншими, проте відповідно до обліку доручень слідчих, наданих у відповідності до ст. 40 КПК України, до оперативного підрозділу Черкаського РУП ГУНП за 8 місяців 2021 року направлено лише 1313 доручень, що складає 13% від загальної кількості кримінальних правопорушень про тяжкі та особливо тяжкі злочини, що перебували в провадженні слідчих СВ Черкаського РУП ГУНП, з яких виконано та отримано матеріали слідчих лише по 325 дорученнях.
5. Пунктом 3 частини 4 розділу V Положення №570 установлено, що  начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України забезпечує в межах компетенції координацію діяльності слідчого відділу та підрозділів оперативно-технічних заходів та оперативної служби ГУНП щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій оперативними підрозділами ГУНП та міжрегіональними територіальними органами поліції; забезпечує ефективне використання слідчими оперативної інформації про досудовому розслідуванні кримінальних правопорушень, розшуку осіб, які переховуються від органів досудового розслідування та суду. Разом з цим, відповідно до звіту «Про стан організації роботи з проведення негласних слідчих (розшукових) дій», затвердженого наказом МВС України від 31.05.2021 №534, за 8 місяців 2021 року слідчими СВ Черкаського РУП ГУНП отримано лише 90 ухвал про проведення НСРД, що складає 25,9% від 338 зареєстрованих у поточному році тяжких та особливо тяжких злочинів. Це свідчить про те, що позивач як керівник слідчого відділу фактично не контролював організацію роботи відділу та не аналізував стан слідства в підрозділі, не вживав заходів з його покращення.
6. Відповідно до п. 5 ч. 4 розділу V Положення №570 та п. 11 посадових інструкцій керівник слідчого відділу повинен заслуховувати на оперативних нарадах звіти працівників слідчого відділу та інших працівників територіального (відокремленого) підрозділу поліції з питань виявлення та розслідування кримінальних правопорушень (не рідше двох разів на тиждень), уживати заходів щодо усунення недоліків в цьому напрямку діяльності. Проте перевіркою встановлено, що такі заслуховування не проводилися, про що свідчить відсутність протоколів оперативних нарад.
7. В порушення вимог ст. 39 КПК України та п. 11 ч. 4 розділу V Положення №570 у кримінальних провадженнях, котрі були перевірені та відображені у довідці СУ ГУНП №8701/24/9 від 16.09.2021, відсутні вказівки начальника слідчого підрозділу, який повинен вивчати кримінальні провадження про тяжкі та особливо тяжкі злочини, в яких у 10-денний строк після внесення слідчим відомостей до ЄРДР не складено письмове повідомлення про підозру; за результатами надавати слідчому письмові вказівки та контролювати їх виконання.
8. В порушення п. 12 посадових інструкцій обов`язкові для ведення журнали-наряди в слідчих управліннях, відділах, відділеннях, що передбачені розділом 11 Інструкції з організації діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України №570 від 06.07.2016, журнал-реєстр кримінальних проваджень, журнал-наряд заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення; журнал-наряд обліку виїздів слідчо-оперативних груп на місця подій та застосування криміналістичної техніки, наряд організації роботи і планування, наряд статистики, наряд обліку індивідуально-виховної роботи, заходів щодо зміцнення дисципліни та законності серед особового складу та службової підготовки, нарад обліку протоколів оперативних нарад, журнал-наряд призначених та проведених НСРД; журнал-наряд клопотань про тимчасовий доступ до з`єднань мобільних телефонів та до банківської таємниці, журнал-наряд обліку затриманих, журнал взаємодії з судами, журнал обліку постанов слідчих, направлених для притягнення до адміністративної відповідальності, в СВ Черкаського РУП ГУНП з початку 2021 року не ведеться.
9. Наказом НПУ від 07.05.2018 №449 «Про визначення критеріїв оцінки діяльності органів і підрозділів Національної поліції України» одним із основних критеріїв визначено результативність та ефективність діяльності органів і підрозділів Національної поліції України щодо виконання пріоритетів, визначених планом основних заходів на відповідний рік.
Пунктом 2.3 розділу 11 плану основних заходів Головного управління Національної поліції в Черкаській області на 2021 рік, затвердженого Головою НПУ 29.12.2020 (№2294/01/25-2020) одним із пріоритетних завдань підрозділам поліції Черкаської області визначено ужиття заходів з протидії поширенню наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів через мережу Інтернет з використанням месенджеру.
Змістом даного завдання є здійснення документування фактів поширення наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів. Та, як індикатор виконання даного завдання, визначено покращення стану протидії кримінальним правопорушенням даного виду.
Вивченням стану досудового розслідування у кримінальних провадженнях, розпочатих за ст. 307 КК України, встановлено, що їх розслідування проводиться вкрай незадовільно, в порушення вимог КК України, без будь-якого планування, обставини вчинення правопорушень не досліджуються взагалі і заходи, спрямовані на встановлення винних осіб, не вживаються, злочини залишаються нерозкритими.
Перевіркою кримінальних проваджень окремих видів кримінальних правопорушень, зокрема розпочатих за ст. 307, 191, 364-368 КК України встановлено порушення вимог ст. 2, 9, 28 КК України.
Зокрема, у кримінальних провадженнях за ст. 307 КК України, розпочатих за фактами пересилання та передачі посилок до установ покарань в Черкаській області (слідчий ізолятор, виправна колонія) після внесення даних до ЄРДР слідчим було призначено лише судово-хімічні експертизи, висновки яких долучені до матеріалів. Інших слідчих (розшукових) дій не проведено взагалі.
Вивченням кримінальних проваджень за ст. 369 КК України, у яких прийнято рішення про закриття, встановлено, що досудове розслідування практично не здійснюється до прийняття рішення про закриття. Слідчий обмежується лише наявністю попередньо проведених слідчих дій в момент реєстрації кримінального провадження (першопочаткові матеріали - протокол ОМП, пояснення тощо) і на підставі даних документів приймає рішення про закриття на підставі ч. 1 п. 2 ст. 284 КПК України (кримінальне провадження №12020251010000385 за ч. 1 ст. 369 КК України, слідчий Гребенюк Є.О.).
Вищевказане свідчить про самоусунення позивача від вивчення матеріалів кримінальних проваджень та відсутність роз`яснювальної роботи серед слідчих щодо дотримання ними вимог кримінального процесуального законодавства під час проведення слідчих (розшукових) дій.
10. У ході перевірки встановлено факт порушення вимог п.п. 8, 10 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 №1104 (далі - Постанова №1104). Так, у кримінальному провадженні №1202125030310001576 від 19.06.2021 за ч. 1 ст. 369 КК України (слідчий Ходосовська О.В.) речовий доказ (грошові кошти у сумі 1000 грн) не зданий до банківської установи, а долучений до кримінального провадження.
Пунктом 16 Постанови №1104 визначено, що перевірка стану та умов зберігання речових доказів, правильності ведення документів щодо їх приймання та обліку проводиться щокварталу керівником слідчого підрозділу, підрозділу дізнання.
Аналогічні вимоги були визначені вказівкою ГУНП від 13.01.2021 №349/02/24/14-21, якою зобов`язано керівників слідчих підрозділів доповідати щоквартально до 10 числа в СУ ГУНП про результати перевірок.
Водночас позивачем повністю проігноровано вимоги п. 16 постанови №1104 та вищезазначеної вказівки.
11. Встановлено систематичне невиконання позивачем вказівок ГУНП за напрямком діяльності підпорядкованого підрозділу, що свідчить про незадовільну виконавську дисципліну та управлінську діяльність. Зокрема, не виконуються вказівки ГУНП №2598/24/21/6-2021 від 12.03.2021, №5506/02/24/6-2021 від 10.06.2021, №5993/02/24-2021 від 30.06.2021, №6657/24/02/6-2021 від 23.07.2021 щодо інформування про планування та проведення обшуків, а також результати їх проведення.
На незадовільний рівень управлінської діяльності позивача як керівника слідчого підрозділу Черкаського РУП ГУНП вказує невжиття практичних і організаційних заходів щодо усунення недоліків, виявлених 05.05.2021 слідчим управлінням під час проведення перевірки діяльності слідчого підрозділу Черкаського РУП ГУНП за 5 місяців 2021 року (довідка від 14.05.2021 №4440/24/13-2021).
При проведенні службового розслідування позивач відмовився від надання пояснень, що підтверджується його письмовими поясненнями від 08.10.2021.
На підставі висновку службового розслідування наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 18.10.2021 №2844 за порушення статей 1, 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 39 КПК України, вимог пунктів 1, 3, 5, 8, 11, 12 частини четвертої  розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570, абзацу 1 пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 16 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 №1104, пунктів 4, 8, 9, 12 посадових інструкцій заступника начальника Черкаського районного управління поліції - начальника слідчого відділу ГУНП, вказівок ГУНП від 13.01.2021 №349/02/24/14-21, від 12.03.2021 №2598/24/21/6-2021, від 10.06.2021 №5506/02/24/6-2021, від 30.06.2021 №5993/02/24-2021, від 23.07.2021 №6657/24/02/6-2021, пункту  2.3 розділу 11 Плану основних заходів Головного управління Національної поліції в Черкаській області на 2021 рік, затвердженого Головою НПУ 29.12.2020 (№2294/01/25-2020) позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади.
На виконання наказу від 18.10.2021 №2844 Головним управлінням Національної поліції в Черкаській області був виданий наказ від 08.11.2021 №333 о/с, яким позивача призначено старшим слідчим відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.
Не погоджуючись з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності і звільнення з посади та про призначення на посаду слідчого позивач звернувся до суду із вказаним позовом.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з правомірності наказу Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 18.10.2021 №2844 як такого, що був прийнятий за наявності підтверджених фактів порушення позивачем вимог статті 18 Закону № 580-VIII, статей 1, 3 Дисциплінарного статуту, Положення №570, Постанови №1104, Правил етичної поведінки поліцейських.
Суд першої інстанції вказав, що висновком службового розслідування підтверджується вина позивача у вчиненні бездіяльності щодо організації координації та контролю за діяльністю слідчих слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП. Зауважив, що обрання виду дисциплінарного стягнення є дискреційним повноваженням відповідача. 
Також зазначив, що звільнення з посади поліцейського є видом дисциплінарної відповідальності і вимоги щодо надання згоди профспілки на притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності законом не передбачені. 
Апеляційна скарга ОСОБА_1 мотивована неповним застування судом першої інстанції обставин, що мають значення для прийняття рішення. Апелянт зазначив, що суд першої інстанції безпідставно відхилив заяву позивача про допит його підлеглих в якості свідків. Наголосив, що ввірений позивачу відділ мав неукомплектований штат, у зв`язку з чим розмір навантаження на кожного слідчого перевищував фізичні можливості слідчого. Зазначив, що під час службового розслідування не враховані професійні якості слідчих, які мають незначний досвід роботи. Зауважив, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення були враховані обтяжуючі обставини, а саме вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення (сувора догана, оголошена наказом ГУНП від 09.08.2021 №2242, попередження про неповну службову відповідність, оголошене наказом ГУНП від 16.08.2021 №2299, пониження у спеціальному званні на один ступінь, оголошене наказом ГУНП від 08.10.2021 №2780). Зазначив, що вказані накази відповідача оскаржені ним у судовому порядку, у зв`язку з  чим суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі до розгляду зазначених справ по суті. 
Колегія суддів апеляційного суду, виходячи з меж апеляційного перегляду, встановлених статтею 308 КАС України, погоджується із позицією суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позову, з огляду на наступне. 
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом № 580-VIII. 
Частиною першою статті 1 Закону № 580-VIII визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами (частина перша статті 3 Закону № 580-VIII).
Відповідно до частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України, який відповідно до преамбули визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до частин першої, другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з частиною першою статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до частин першої, другої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Згідно з частинами першою та п`ятнадцятою статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
За приписами частин сьомої, дев`ятої статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Таким чином, притягненню поліцейського до відповідальності передує проведення службового розслідування на підставі своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку.
У свою чергу, вирішенню питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності передує необхідність з`ясовування складу дисциплінарного проступку.
Як вбачається з матеріалів справи, висновком службового розслідування установлено порушення позивачем статей 1, 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 39 КПК України, вимог пунктів 1, 3, 5, 8, 11, 12 частини четвертої  розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570, абзацу 1 пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 16 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 №1104, пунктів 4, 8, 9, 12 посадових інструкцій заступника начальника Черкаського районного управління поліції - начальника слідчого відділу ГУНП, вказівок ГУНП від 13.01.2021 №349/02/24/14-21, від 12.03.2021 №2598/24/21/6-2021, від 10.06.2021 №5506/02/24/6-2021, від 30.06.2021 №5993/02/24-2021, від 23.07.2021 №6657/24/02/6-2021, пункту  2.3 розділу 11 Плану основних заходів Головного управління Національної поліції в Черкаській області на 2021 рік.
Так, відповідно до пункту 4 розділу V Положення №570 начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України, серед іншого: керує діяльністю слідчого відділу та є відповідальним за виконання покладених на нього завдань, дотримання підпорядкованими слідчими вимог законодавства України; забезпечує в межах компетенції координацію діяльності слідчого відділу та підрозділів оперативно-технічних заходів та оперативної служби ГУНП щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій оперативними підрозділами ГУНП та міжрегіональними територіальними органами поліції; забезпечує ефективне використання слідчими оперативної інформації при досудовому розслідуванні кримінальних правопорушень, розшуку осіб, які переховуються від органів досудового розслідування та суду; заслуховує на оперативних нарадах звіти працівників слідчого відділу та інших працівників територіального (відокремленого) підрозділу поліції з питань виявлення та розслідування кримінальних правопорушень (не рідше двох разів на тиждень), уживає заходів щодо усунення недоліків на цьому напрямі діяльності;) розглядає заяви і повідомлення про злочини, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інші матеріали про злочини, виявлені поліцією, і забезпечує невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР контролює правильність попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також об`єктивність та своєчасність внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень; вивчає кримінальні провадження про тяжкі та особливо тяжкі злочини, в яких у 10-денний строк після внесення слідчим відомостей до ЄРДР не складено письмове повідомлення про підозру; за результатами надає слідчому письмові вказівки, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора, контролює їх виконання; здійснює контроль за: своєчасністю та повнотою внесення відомостей до ЄРДР, відповідністю даних про попередню правову кваліфікацію кримінальних правопорушень матеріалам кримінального провадження; достовірністю даних про розслідування у кримінальних провадженнях та про їх рух, об`єктивністю відображення відомостей в ЄРДР і звітах; своєчасністю здачі до архіву підрозділів інформаційно-аналітичного забезпечення закритих кримінальних проваджень.
Згідно з пунктом 16 Постанови №1104 перевірка стану та умов зберігання речових доказів, правильності ведення документів щодо їх приймання та обліку проводиться щокварталу керівником слідчого підрозділу, підрозділу дізнання.
Посадовою інструкцією заступника начальника Черкаського районного управління поліції - начальника слідчого відділу ГУНП в Черкаській області, затвердженої начальником управління поліції ГУНП в Черкаській області 18.02.2021, передбачені завдання, обов`язки та повноваження позивача, згідно з якими позивач, зокрема, забезпечує щомісячне складання планів розслідування кримінальних порушень минулих років. Копії планів надає до СУ ГУНП; забезпечує постійний контроль в роботі слідчих підрозділів по основних напрямках службової діяльності: за розслідуванням кримінальних проваджень, у яких продовжено процесуальні строки та які перебувають на контролі в СУ ГУНП, ГСУ НПУ та ГПУ; за розслідуванням кримінальних проваджень, де з моменту оголошення про підозру минає два місяці; за обгрунтованістю прийнятого слідчими рішення за тяжкими та особливо тяжкими злочинами про закриття на підставі ч. 2 ст. 284 КПК України; організовує та контролює взаємодію слідчих з оперативними підрозділами, органами і підрозділами МВС України, НПУ, ГУНП, прокуратури та суду; на оперативних нарадах розглядає діяльність слідчого підрозділу; веде обов`язкові наряди, а саме: журнал-реєстр кримінальних проваджень, журнал-наряд заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення; журнал-наряд обліку виїздів слідчо-оперативних груп на місця подій та застосування криміналістичної техніки, наряд організації роботи і планування, наряд статистики, наряд обліку індивідуально-виховної роботи, заходів щодо зміцнення дисципліни та законності серед особового складу та службової підготовки, нарад обліку протоколів оперативних нарад, журнал-наряд призначених та проведених НСРД; журнал-наряд клопотань про тимчасовий доступ до з`єднань мобільних телефонів та до банківської таємниці, журнал-наряд обліку затриманих, журнал взаємодії з судами, журнал обліку постанов слідчих, направлених для притягнення до адміністративної відповідальності; щомісяця організовує перевірки зберігання вилучених з місць подій речових доказів і документів та забезпечує контроль за їх повним й ефективним використанням при встановленні особи, яка вчинила кримінальне правопорушення; надає письмові вказівки слідчим в кримінальних провадженнях, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора.
За змістом вказаних норм на позивача як на начальника слідчого відділу покладені обов`язки щодо контролю організації роботи слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП, координації і контролю взаємодії слідчих з оперативними підрозділами, органами і підрозділами МВС України, НПУ, ГУНП, прокуратури, суду та інших, забезпечення постійного контролю за роботою слідчих при проведенні досудового розслідування у кримінальних справах, тобто змістом функціональних обов`язків позивача є управлінська діяльність як керівника слідчого відділу Черкаського ГУНП.
У справі, що розглядається, позивач не заперечує порушення, допущені слідчими слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП при проведенні досудового розслідування, які відображені у висновку службового розслідування, як і не спростовує висновки, що лягли в основу підстав для прийняття оспорюваного наказу. Так, не погоджуючись із  порушенням своїх службових обов`язків щодо контролю та координації слідчих слідчого відділу, позивач посилається на неукомплектованість штату слідчих, їх низький професійний рівень та проведенні щоденних нарад слідчих, на яких врегульовувались питання по кримінальних провадженнях і заслуховувались конкретні справи у приміщеннях прокурора міста або керівництва ГУНП.
Колегія суддів апеляційного суду погоджується із позицією суду першої інстанції, що неукомплектованість штату та низький професійний рівень слідчих не впливають на виконання позивачем як начальником слідчого відділу обов`язків щодо координації роботи слідчих та контролю за їх роботою при проведенні досудових розслідувань у кримінальних провадженнях. Так,  підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності була бездіяльність позивача з організації належного контролю за роботою слідчих, а не порушення, допущені останніми.
Проведення щоденних нарад слідчих та врегулювання питань по кримінальним провадженням та заслуховування конкретних справ у приміщенні прокурора міста або керівництва ГУНП, відповідач у справі не заперечує, позаяк зазначає, що такі наради стосуються досудового розслідування конкретної справи і не є оперативними.
Так, згідно з пунктом 5 частини 4 розділу V Положення №570 керівник слідчого відділу заслуховує на оперативних нарадах звіти працівників слідчого відділу та інших працівників територіального (відокремленого) підрозділу поліції з питань виявлення та розслідування кримінальних правопорушень (не рідше двох разів на тиждень), уживає заходів щодо усунення недоліків на цьому напрямі діяльності.
Згідно з пунктом 11 службової інструкції начальник слідчого відділу на оперативних нарадах розглядає діяльність слідчого підрозділу.
Таким чином, щоденні наради з питань досудового розслідування конкретних кримінальних справ не є оперативними нарадами у розумінні вказаних приписів, оскільки на оперативних нарадах розглядаються питання діяльності у цілому слідчого відділу.
Висновком службового розслідування встановлена відсутність у слідчому відділі журналу-наряду оперативних нарад, що свідчить про відсутність їх проведення.
За змістом статті 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний, зокрема, створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського.
Висновком службового розслідування підтверджується вина позивача як керівника у вчиненні бездіяльності щодо організації координації та контролю за діяльністю слідчих слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП, наслідком чого є порушення, допущені слідчими при досудовому розслідуванні кримінальних проваджень, що зазначені у висновку службового розслідування.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що у спірному випадку вина не передбачає необхідності наявності умислу на вчинення дій або ж бездіяльності. Достатнім для висновку про наявність дисциплінарного проступку є встановлення факту невжиття позивачем достатніх заходів для належного виконання функціональних обов`язків як керівника слідчого відділу Черкаського ГУНП.
У спірних правовідносинах зазначені факти підтверджуються висновком службового розслідування та не спростовані позивачем під час судового розгляду справи. 
За вказаних обставин, колегія суддів погоджується із позицією суду першої інстанції щодо обґрунтованості висновків службового розслідування щодо вчинення позивачем бездіяльності, що є складовою дисциплінарного проступку. 
У розрізі зазначеного колегія суддів зазначає про необґрунтованість доводів апеляційної скарги щодо неповного з`ясування судом першої інстанції усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, з мотивів відмови у задоволенні клопотання про допит підлеглих позивача в якості свідків. Так, позивачем не обґрунтовано, які обставини можуть підтвердити зазначені особи для висновку про забезпечення належної організації їх роботи позивачем як керівником за наявності встановлених у висновку службового розслідування системних фактів порушення слідчими вимог законодавства при проведенні досудових розслідувань та невжиття позивачем як керівником достатніх заходів  для забезпечення належної організації їх роботи. Суд апеляційної інстанції також зауважує, що письмові пояснення слідчих, які були у підпорядкуванні позивача, містяться у висновку службового розслідування від 08.10.2021.
Згідно з частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Згідно з частиною третьою статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок у спірних правовідносинах є дискреційними повноваженнями відповідача, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо.
Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.
Зазначена позиція суду апеляційної інстанції відповідає позиції Верховного Суду, що викладена у постанові від 07.12.2021 у справі №120/278/20-а.
У справі, що розглядається, ГУНП в Черкаській області при виборі дисциплінарного стягнення врахувало характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що обтяжують або пом`якшують  відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідачем, у тому числі, встановлені обставини, що обтяжують відповідальність позивача, а саме вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення ( сувора догана оголошена наказом ГУНП від 09.08.2021 №2242, попередження про неповну службову відповідність, оголошене наказом ГУНП від 16.08.2021 №2299, пониження у спеціальному званні на один ступінь, оголошене наказом ГУНП від 08.10.2021 №2780).
У розрізі наведеного, колегія суддів апеляційного суду не погоджується із позицією апелянта щодо необґрунтованості відмови суду першої інстанції у зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішеннями судів у справах про оскарження зазначених вище наказів ГУНП в Черкаській області. Так, можлива протиправність оскаржуваних наказів є обставиною, яка впливає на обрання відповідачем виду дисциплінарного стягнення. У той ж же час, оцінка ступеню впливу зазначених обставин на обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення відноситься до дискреційних повноважень відповідача. Суд апеляційної інстанції також зауважує, що повторність вчинення дисциплінарного проступку не була єдиною обставиною, яка враховувалась відповідачем при виборі виду дисциплінарного стягнення. За вказаних обставин, колегія суддів погоджується із позицією суду першої інстанції щодо відсутності обставин, з якими частина перша статті 238 пов`язує наявність підстав для обов`язкового зупинення провадження у справі. 
Так само, колегія суддів апеляційного суду зазначає про обґрунтованість висновку суду першої інстанції щодо відсутності підстав для скасування наказу ГУНП від 18.10.2021 №2844 з мотивів необхідності отримання згоди профспілки на звільнення позивача. 
Так, відповідно до частини дев`ятої статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» положення цієї статті в частині особливостей притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення, а також положення частин третьої і четвертої статті 22 цього Закону не поширюються на прокурорів, поліцейських, працівників Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань України, Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України та органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового та митного законодавства.
Враховуючи викладене, зважаючи на обставини, установлені під час судового розгляду справи, колегія суддів апеляційного суду погоджується із висновком суду першої інстанції щодо правомірності наказу ГУНП в Черкаській області від 18.10.2021 №2844 в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади, як такого, що прийнятий на підставі обґрунтованого висновку службового розслідування щодо наявності у діях позивача складу дисциплінарного проступку, а також наявності вини позивача у його вчиненні, у зв`язку з чим зазначає про обґрунтованість позиції суду щодо відсутності підстав для його скасування. 
Зважаючи на правомірність наказу ГУНП в Черкаській області від 18.10.2021 №2844, колегія суддів також погоджується із висновком суду першої інстанції щодо відсутності підстав для визнання протиправним та скасування наказу відповідача від 08.11.2021 №333 о/с, на підставі якого позивача призначено на іншу посаду в порядку переведення, оскільки його протиправність позивач обґрунтовував виключно протиправністю наказу від 18.10.2021 №2844.
За вказаних обставин, висновок суду першої інстанції щодо відсутності підстав для вжиття заходів судового захисту прав позивача за даним позовом є обґрунтованим. 
Доводи апеляційної скарги зазначеного висновку суду першої інстанції не спростовують. 
Правова оцінка встановлених обставин судом першої інстанції дана правильно, порушень норм матеріального та процесуального права не допущено. 
За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 241, 242, 310, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14.09.2022 у справі №580/9753/21 - без змін. 

Постанова суду набирає законної сили з  моменту проголошення судового рішення та може бути оскаржена, з урахуванням положень статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
Cуддя-доповідач                                                                      С.Б. Шелест
Судді                                                                                          О.Є. Пилипенко
                                                                                                    Л.Т. Черпіцька

Повний текст судового рішення складений 11.05.2023