ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 619/3162/21  Номер провадження 22-ц/814/999/23	Головуючий у 1-й інстанції Калиновська Л.В.  Доповідач ап. інст. Дряниця Ю. В.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2023 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
Судді-доповідача: Дряниці Ю.В.
Суддів: Пилипчук Л.І., Дорош А.І.
Секретар: Чемерис А.К.
За участю: прокурора Вороненко А.М.
розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою Харківської обласної  прокуратури  на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 18 листопада 2021 року у справі за позовом керівника Дергачівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Малоданилівської селищної ради (об`єднаної територіальної громади) до ОСОБА_1  про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку, зобов`язання повернути земельну ділянку, -
В С Т А Н О В И В:
У липні 2021 р. керівник Дергачівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Малоданилівської селищної ради (об`єднана територіальна громада) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку, зобов`язання повернути земельну ділянку.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що рішенням ХХХVІІ сесії V скликання Черкасько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області від 10.10.2008 надано громадянину ОСОБА_1 у приватну власність для ведення садівництва земельну ділянку, площею 0,1200 га (кадастровий номер: 6322083002:00:000:0374).
На виконання вказаного рішення ОСОБА_1 видано державний акт серії ЯЖ №809289 від 05.05.2009 на право власності на земельну ділянку, площею 0,1200 га, який зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі № 010969300138. 
Проте, окружною прокуратурою встановлено, що питання про передачу у приватну власність земельної ділянки з кадастровим номером: 6322083002:00:000:0374, громадянину ОСОБА_1 не розглядалося та не вирішувалося, відповідні рішення сільською радою не приймалися (вказане підтверджується листом архівного відділу Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області від 16.01.2021 № 01- 46/122). 
Таким чином, вказаним органом місцевого самоврядування відповідне рішення про передачу ОСОБА_1 земельної ділянки, площею 0,1200 га з кадастровим номером: 6322083002:00:000:0374, не приймалося. 
Отже позивачем вказано, що спірна земельна ділянка вибула з володіння держави, як законного власника, не з її волі, за відсутності згоди позивача та прийнятого компетентним органом рішення про її передачу в приватну власність. 
Також в позовній заяві позивач посилається, що прокурору про вказані правопорушення стало відомо 16.01.2021, тобто після надходження інформації з архівного відділу Дергачівської районної державної адміністрації, а Малоданилівській селищній раді (об`єднаній територіальній громаді) - з листа Дергачівської окружної прокуратури (від 18.03.2021 № 57-108-34вих-21), а отже строки позовної давності пропущено з поважних причин.
Крім того, як на підставу для звернення до суду прокурора вказує, що не зважаючи на сплив тривалого часу з моменту відчуження земельної ділянки, Малоданилівською селищною радою (об`єднаною територіальною громадою), заходи, спрямовані на повернення спірної земельної ділянки у власність держави, не вжито, що свідчить про її бездіяльність.
Просив суд визнати недійсним та скасувати державний акт на право власності на земельну ділянку (кадастровий номер:6322083002:00:000:0374), загальною площею 0,1200 га, серія ЯЖ №809289 від 05.05.2009, виданого на ім`я ОСОБА_1 , який зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі № 010969300138; зобов`язати ОСОБА_1 повернути на користь держави в особі Малоданилівської селищної ради (об`єднана територіальна громада) земельну ділянку, площею 0,1200 га (кадастровий номер:6322083002:00:000:0374), розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .
Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 18 листопада 2021 рокуу задоволенні позову  керівника Дергачівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Малоданилівської селищної ради (об`єднаної територіальної громади) до ОСОБА_1 про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку, зобов`язання повернути земельну ділянку відмовлено. 
Рішення оскаржив заступник керівника Харківської обласної прокуратури, який посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення і ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. 
В обґрунтування апеляційної скарги посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, вказує, що місцевий суд дійшов безпідставного висновку щодо пропуску позивачем строку позовної давності, оскільки у даному випадку початок перебігу позовної давності необхідно відраховувати з моменту, коли прокурор або держава в особі уповноважених органів довідались чи мали об`єктивну можливість довідатись про дане правопорушення, у даному випадку таким уповноваженим органом є саме Малоданилівська селищна рада (об`єднана територіальна громада), яка довідалась про таке правопорушення у 2021 році.  
Також, звертає увагу суду на те, що положення про позовну давність до заявлених позовних вимог про витребування майна не застосовуються.
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, у доводах якого вважає рішення місцевого суду законним та обґрунтованим, просить суд закрити апеляційне провадження у справі, на підставі п. 3 ч. 1 ст.. 362 ЦПК України. 
Дослідивши матеріали справи, колегія суддів доходить висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.
Згідно п.2 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.
Згідно п.3 ч.1, ч. 2 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи.
Судом першої інстанції встановлено та вбачається з матеріалів справи, що рішенням ХХХVІІ сесії V скликання Черкасько - Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області від 10.10.2008 надано громадянину ОСОБА_1 у приватну власність для ведення садівництва земельну ділянку, площею 0,1200 га (кадастровий номер: 6322083002:00:000:0374).
На виконання вказаного рішення ОСОБА_1 видано державний акт серії ЯЖ № 809289 від 05.05.2009 на право власності на земельну ділянку, площею 0,1200 га, який зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі № 010969300138.
Встановлено, що питання про передачу у приватну власність земельної ділянки з кадастровим номером: 6322083002:00:000:0374, громадянину ОСОБА_1 у визначеному законом порядку не розглядалось та не вирішувалось, відповідні рішення сільською радою не приймалися (вказане підтверджується листом архівного відділу Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області від 16.01.2021 № 01- 46/122). 
Таким чином, передача ОСОБА_1 земельної ділянки, площею 0,1200 га з кадастровим номером: 6322083002:00:000:0374 відбулася з порушенням норм чинного земельного законодавства, та вибула із власності держави в особі відповідної територіальної громади поза її волею. 
Харківською обласною прокуратурою 30.07.2021 скеровано до Дергачівського районного суду Харківської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні №42020220000000377 за ч.2 ст.364, ч.1 ст.366 КК України стосовно колишнього голови Черкасько - Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області ОСОБА_2 (щодо вибуття з державної власності земельної ділянки з кадастровим номером: 6322083002:00:000:0374).
Рішенням Малоданилівської селищної ради І сесії VII скликання №8 від 15.11.2017 на виконання ст.ст. 25, 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в України» та ст. 8 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» розпочато процедуру реорганізації Черкасько-Лозівської сільської ради шляхом приєднання до Малоданилівської селищної ради. Згідно з п.2 вищевказаного рішення Малоданилівська селищна рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Черкасько-Лозівської сільської ради. Відповідно до ч.1 ст.1 Регламенту Малоданилівської селищної ради, затвердженого рішенням Малоданилівської селищної ради II сесії VII скликання №5 від 01.12.2017, остання є виборним представницьким органом місцевого самоврядування, що складається з депутатів і відповідно до закону представляє Малоданилівську селищну об`єднану територіальну громаду та здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування. Також, відповідно до ч.4 ст.1 Регламенту Малоданилівської селищної ради остання є органом місцевого самоврядування, що представляє територіальну громаду смт Мала Данилівка, сел. Караван, Лужок, Зайченки, Чайківка, Черкаська Лозова, селище Лісне та здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, Законом України «Про місцеве самоврядування в України» та іншими законами.
Відмовляючи у задоволенні позову суд вважав, що спірне нерухоме майно підлягає витребуванню, проте до спірних правовідносин потрібно застосувати позовну давність, оскільки держава, в особі спеціально створених органів державної влади знала про те, що відбулась незаконна передача у приватну власність земельної ділянки, однак уповноважені державою органи не вчинили покладених на них законом обов`язків щодо усунення вказаних порушень протягом позовної давності.
За вказаних обставин суд дійшов висновку що позивачем пропущено строк позовної давності.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком місцевого суду з огляду на наступні обставини.
Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (стаття 256 ЦК України).
Отже, позовна давність є строком для подання позову як безпосередньо суб`єктом, право якого порушене (зокрема державою, що наділила для виконання відповідних функцій у спірних правовідносинах певний орган державної влади, який може звернутися до суду), так і прокурором, уповноваженим законом звертатися до суду з позовом в інтересах держави як носія порушеного права, від імені якої здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах може певний її орган.
Відповідно до частини четвертої статті 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (абзац 1 частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).
Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку про те, що позовна давність є строком пред`явлення позовної вимоги як безпосередньо особою, право якої порушене, так і тими суб`єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи - носія порушеного права (інтересу).
Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).
І в разі подання позову суб`єктом, право якого порушене, і в разі подання позову в інтересах держави прокурором, перебіг позовної давності за загальним правилом починається від дня, коли про порушення права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися суб`єкт, право якого порушене, зокрема, держава в особі органу, уповноваженого нею виконувати відповідні функції у спірних правовідносинах. 
Позовна давність починає обчислюватися з дня, коли про порушення права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися прокурор, у таких випадках: 1) прокурор, який звертається до суду у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, довідався чи мав об`єктивну можливість довідатися (під час кримінального провадження, прокурорської перевірки тощо) про порушення або загрозу порушення таких інтересів чи про особу, яка їх порушила або може порушити, раніше, ніж орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах; 2) прокурор звертається до суду у разі порушення або загрози порушення інтересів держави за відсутності відповідного органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження щодо захисту таких інтересів (пункти 46, 48, 65, 66 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 362/44/17 (провадження 14-183цс18).
З матеріалів справи слідує, що прокурором пред`явлено позов в інтересах держави в особі Малоданилівської селищної ради (об`єднаної територіальної громади), яка є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Черкасько-Лозівської сільської ради згідно рішення від 15.11.2017 року.
Отже, з наведеного слідує, що Малоданилівська селищна рада (об`єднана територіальна громада) могла довідатись про зазначені правопорушення з моменту прийняття рішення про початок процедури реорганізації, тобто з листопада 2017 року.
З позовом прокурор звернувся у липні 2021 року, у якому заявив клопотання про поновлення строку позовної давності.
Як на поважність причин пропуску строку вказано, що прокурору про порушення при передачі у приватну власність ОСОБА_1 земельної ділянки стало відомо у січні 2021 року, а Малоданилівську селищну раду про зазначений факт було повідомлено листом від 18.03.2021 року.
Враховуючи підстави та предмет позову, а також беручи до уваги обставини, за яких спірна земельна ділянка вибула із власності територіальної громади, колегія суддів вважає за можливе поновити позивачу строк на звернення до суду з даним позовом. 
При цьому, усунення перешкод Малоданилівській селищній раді у здійсненні нею права користування та розпоряджання спірною земельною ділянкою переслідує легітимну мету контролю за використанням відповідного майна згідно із загальними інтересами, щоб таке використання відбувалося за цільовим призначенням.
Власник земельної ділянки може вимагати, зокрема, усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою (частина друга статті 152 ЗК України).
Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (стаття 391 ЦК України).
У даній справі позивачем  пред`явлено вимогу про повернення земельної ділянки, що є по суті витребуванням її з незаконного володіння власника, тому, колегія суддів вважає, що у даному випадку належним та ефективним засобом захисту порушеного права буде саме  задоволення вимоги про витребування спірної земельної ділянки. 
Державні акти на право власності на земельні ділянки є документами, що посвідчують право власності й видаються на підставі відповідних рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень. У спорах, пов`язаних з правом власності на земельні ділянки, недійсними можуть визнаватися як зазначені рішення, на підставі яких видано відповідні державні акти, так і самі акти на право власності на земельні ділянки. Визнання недійсними державних актів на право власності вважається законним, належним та окремим способом поновлення порушених прав у судовому порядку. Вказаний правовий висновок викладено Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 12 грудня 2018 року у справі № 2-3007/11 (провадження № 14-525цс18).
За таких обставин, рішення місцевого суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог.
Керуючись ст.ст.367, 374, ст.376, ст.ст.382,383 ЦПК України, суд, - 
п о с т а н о в и в :
Апеляційну скаргу Харківської обласної прокуратури - задовольнити.
Рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 18 листопада 2021 року скасувати.
Визнати поважними причини пропуску строку позовної давності, поновити керівнику Дергачівської окружної прокуратури Харківської області строк на звернення до суду з позовом.
Позов керівника Дергачівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Малоданилівської селищної ради (об`єднаної територіальної громади) до ОСОБА_1 про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку, зобов`язання повернути земельну ділянку - задовольнити.
Визнати недійсним та скасувати державний акт на право власності на земельну ділянку (кадастровий номер: 6322083002:00:000:0374), загальною площею 0,1200 га, серія ЯЖ №809289 від 05.05.2009 року, виданого на ім`я ОСОБА_1 , який зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі №010969300138.
Витребувати із незаконного володіння ОСОБА_1 на користь держави в особі Малоданилівської селищної ради (об`єднана територіальна громада) земельну ділянку, площею 0,1200 га (кадастровий номер: 6322083002:00:000:0374), розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківської обласної прокуратури судовий збір у розмір 11350 грн. (одинадцять тисяч триста п`ятдесят грн..) 
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції. 

Суддя-доповідач                                                                     Ю. В. Дряниця

Судді:                                                                                       Л.І. Пилипчук

А.І. Дорош