УХВАЛА

15 травня 2023 року 
м. Київ
справа № 440/7187/22
адміністративне провадження № К/990/14946/23 
Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Усенко Є.А., розглянувши матеріали касаційної скарги Головного управління ДПС у Полтавській області (далі - ГУ ДПС) на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.10.2022 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 27.03.2023 у справі № 440/7187/22 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю (ТОВ) "ПРІМУМ АКТИВ" до ГУ ДПС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
УСТАНОВИВ:
Полтавський окружний адміністративний суд рішенням від 12.10.2022 позов ТОВ "ПРІМУМ АКТИВ" (далі також Товариство) задовольнив: визнав протиправними та скасував податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС від 19.01.2022 № 00004420702, яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість на  2323323,75 грн (в тому числі: основний платіж - 1863459,00 грн та штрафна (фінансова) санкція - 465864,75 грн), та податкове повідомлення - рішення від 19.01.2022 № 00004430702, яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на 285285 грн.
Другий апеляційний адміністративний суд постановою від 27.03.2023 рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.10.2022 залишив без змін.
25.04.2023 відповідач подав до Верховного Суду касаційну скаргу на вказані вище судові рішення, в якій підставою касаційного оскарження зазначив пункт 1 частини четвертої статті 328  Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), а саме: неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права (пункту 4 розділу II «Прикінцеві положення» Закону України  «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 17.09.2020 № 909-ІХ, підпункту 138.3.4 пункту 138.3 статті 138 Податкового кодексу України (далі - ПК)) та порушення норм процесуального права (статей 72, 90, 242 КАС) без урахування висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 08.09.2021 у справі № 816/228/17, постановах Верховного Суду від 29.11.2021 у справі № 280/1367/20, від 01.12.2021 у справі № 400/1646/20, від 06.07.2022 у справі № 815/5551/14, відповідно до яких підставою для скасування рішень є не будь-які процедурні порушення, допущені при призначенні і проведенні перевірки, а лише ті, які вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за наслідками такої перевірки. 
Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.
Відповідно до абзацу першого пункту 4 частини другої статті 330 КАС у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав). 
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні (абзац другий цього ж пункту).
Суд першої інстанції, задовольняючи позов, та суд апеляційної інстанції, залишаючи  рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.10.2022 без змін, дійшли висновку, що при вирішенні правової колізії між нормами абзацу першого  пункту 52-2 підрозділу 10 розділу ХХ ПК (у редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин - листопад 2021 року), яким запроваджено мораторій на проведення документальних податкових перевірок, в тому числі, позапланових документальних перевірок з підстав, визначених підпунктом 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 ПК (з цих підстав була проведена перевірка ТОВ «ПРІМУМ АКТИВ»), та пункту 4 розділу II «Прикінцеві положення» Закону України  «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 17.09.2020 № 909-ІХ, постанови Кабінету Міністрів України «Про скорочення строку дії обмеження в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірок» від 03.02.2021 №89 , якими відновлено проведення документальних податкових перевірок, враховуючи норми пункту 5.2 статті 5 ПК та статті 7 КАС, пріоритет мають норми ПК. Відповідно до цього суди попередніх інстанцій виснували, що перевірка стосовно позивача проведена неправомірно, що обумовлює також неправомірність прийнятих за її результатами податкових повідомлень-рішень. 
Верховний Суд у постановах від 22.02.2022 у справі № 420/12859/21, від 15.04.2022 у справі № 160/5267/21, від 27.04.2022 у справі № 140/1846/21, від 17.05.2022 у справі № 520/592/21, від 06.07.2022 у справі № 360/1182/21, від 01.09.2022 у справі № 640/16093/21, від 12.10.2022 у справі № 160/24072/21, від 28.10.2022 у справі № 600/1741/21-а, від 28.12.2022 у справі № 160/14248/21, від 28.12.2022 у справі № 420/22374/21, від 23.02.2023 у справі № 160/20112/21, від 23.02.2023 у справі № 600/1402/22-а виснував, що мораторій на проведення податкових перевірок на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої короновірусом SARS-CoV-2» від 11.03.2020 №211(з продовженням карантину наступними постановами Кабінету Міністрів України),  прямо закріплений нормою абзацу першого пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК (за винятком видів перевірок, перелік яких встановлений  в цьому пункті). Дія норми  абзацу першого пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК  Законом України  «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 17.09.2020 № 909-ІХ не зупинялась. 
Верховний Суд в зазначених постановах дійшов висновку, що за наявності суперечливих положень щодо дії мораторію на проведення перевірок у нормах ПК  та постанови Кабінету Міністрів України «Про скорочення строку дії обмеження в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірок» від 03.02.2021 № 89  застосуванню підлягають норми ПК. Проведення перевірки на підставі зазначеної постанови Кабінету Міністрів України  (в умовах чинності пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК) є протиправним і тягне за собою наслідки у вигляді скасування прийнятих за результатами такої перевірки податкових повідомлень-рішень.
Висновки Великої Палати Верховного Суду та Верховного Суду, на які посилається ГУ ДПС, є неприйнятними для обґрунтування підстави касаційного оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.10.2022 та постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 27.03.2023, оскільки ці висновки, по-перше, зроблені не щодо застосування норм пункту 52-2 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК, пункту 4 розділу II «Прикінцеві положення» Закону України  «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 17.09.2020 № 909-ІХ та постанови Кабінету Міністрів України «Про скорочення строку дії обмеження в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірок» від 03.02.2021 № 89, і по-друге, не у подібних правовідносинах. 
Наведені відповідачем у касаційній скарзі доводи щодо підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС,  в частині доводу щодо неправильного застосування підпункту 138.3.4 пункту 138.3 статті 138 ПК фактично стосуються оцінки судами першої та апеляційної інстанцій доказів у справі щодо реальності господарських операцій позивача з    контрагентами - постачальниками ПП "Промбуд", ПП "Менакер (попередня назва ПП "Поло-Інвестбуд"), ТОВ "Вінтер Сітілайн", ТОВ "Центрекобуд".
Разом з тим, відповідно до частини першої статті 341 КАС переоцінка доказів знаходиться поза межами касаційного перегляду справи.
Підсумовуючи наведене вище, відповідачем  не зазначено підстави касаційного оскарження, як того вимагає норма абзацу першого  пункту 4 частини другої статті 330 КАС. Ця норма, безумовно, презюмує не тільки формальне зазначення у касаційній скарзі підстави касаційного оскарження відповідно до частини четвертої статті 328 КАС, а й фактичне викладення підстави касаційного оскарження, яка відповідає нормі частини четвертої статті 328 КАС. Таке тлумачення норми абзацу першого пункту 4 частини другої статті 330 КАС підтверджується положеннями частини другої статті 328 КАС щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у випадках, передбачених КАС.
Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.
Враховуючи наведене вище, касаційна скарга ГУ ДПС підлягає поверненню як така, що не містить підстави касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції у справі № 440/7187/22.
Керуючись пунктом 4 частини другої статті 330, пунктом 4 частини п`ятої статті 332, статтею 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.10.2022 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 27.03.2023 повернути.
Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи.
Роз`яснити скаржнику, що повернення касаційної скарги не позбавляє його права повторного звернення до Верховного Суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя	Є.А. Усенко