ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2023 р. 	Справа № 554/8465/22	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Курило Л.В.,
Суддів: Бегунца А.О. ,  Рєзнікової С.С. ,
          за участю секретаря судового засідання Реброва А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Октябрського районного суду м. Полтава від 12.12.2022, головуючий суддя І інстанції: Троцька А.І., вул. Навроцького, 5, м. Полтава, Полтавська, 36002, по справі             № 554/8465/22
          за позовом       ОСОБА_1  
          до     ГУ ДПС у Полтавській області                    
          про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:
Позивач, ОСОБА_1  в особі представника адвоката Петрук Світлани Олександрівни звернувся до Октябрського районного суду м. Полтава з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.
Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтава від 12.12.2022 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.
Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач (через представника – адвоката Петрук Світлани Олександрівни) подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції  скасувати  ухвалу Октябрського районного суду м. Полтава від 12.12.2022 та направити справу до суду першої інстанції для продовження її розгляду.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що залишаючи без розгляду адміністративний позов, суд першої інстанції помилково дійшов  висновку, що позивач та його представник не з`явилися у судове засідання з неповажних причин, оскільки про  дату, час і місце проведення судових засідань вони не були повідомлені належним чином, а саме: шляхом направлення судових повісток засобами поштового зв`язку. За таких обставин, відсутні підстави вважати, що позивач та його представник не з`явилися у судове засідання без поважності причин неявки.
Відповідач надав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити її без задоволення. 
Відповідно до ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно зі ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, відзив на апеляційну скаргу, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Як убачається з матеріалів справи, ухвалою Октябрського районного суду м. Полтава від 25.08.2022 відкрито провадження у справі №554/8465/22 та призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні із викликом сторін на 06.09.2022 о 13:00 год.
Також судове засідання судом було перенесено на 12.12.2022 о 13:00 год.
Відповідно до наявних в матеріалах справи довідок  про доставку SMS від 25.08.2022 (а.с. 32) та від 11.10.2022 (а.с.50-51)повідомлення про виклик до суду доставлені на мобільний телефон позивача та його представника. Вказані довідки складені та підписані  відповідальною особою, однак без зазначення посади і прізвища її автора.
Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтава від 12.12.2022  позовну заяву ОСОБА_1  залишено без розгляду.
Залишаючи без розгляду адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, позивач та його представник повторно не з`явилися в судове засідання, не подали  до суду жодних доказів причини неявки, не подали заяви про розгляд справи у їх відсутність.
Колегія суддів не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Також, згідно із ч. 5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Аналіз цієї норми свідчить про те, що наслідки встановлені наведеним пунктом настають у разі, якщо позивач (в даному випадку не є суб`єктом владних повноважень) не прибув повторно у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки та за умови, що від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до частини першої статті 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.
Частиною першою статті 11 КАС України передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.
Кодекс адміністративного судочинства України встановлює для судів певну процедуру надсилання процесуальних документів учасникам справи, а також необхідність їх виклику та заслуховування в судовому засіданні.
Судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями (частина перша статті 124 КАС України).
Відповідно до частини другої статті 124 КАС України повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов`язковою.
Згідно з частиною третьою статті 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.
Частиною третьою статті 126 КАС України передбачено, що повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.
При цьому, відповідно до частини першої статті 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.
Учасник судового процесу, згідно з частиною другою статті 129 КАС України, повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. У такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.
Відповідно до частини третьої статті 129 КАС України якщо протягом дня, наступного за днем надсилання тексту повістки, підтвердження від учасника судового процесу не надійшло, секретар судового засідання складає про це довідку, що приєднується до справи і підтверджує належне повідомлення учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою з моменту складання секретарем судового засідання відповідної довідки.
З матеріалів справи убачається, що виклик позивача та його представника у судові засідання призначені, на 06.09.2022 року (а.с.32) та на 12.12.2022 року (а.с.50-51), суд першої інстанції здійснював шляхом направлення повісток sms-повідомленнями.
Разом з тим, матеріали справи не містять підтверджень від позивача та/або його представника про отримання тексту повісток на 06.09.2022 року та на 12.12.2022 року, а також довідок, складених секретарем судового засідання протягом двох робочих днів з дня направлення тексту повістки, у разі ненадходження такого підтвердження.
У матеріалах справи міститься виключно довідки про доставку  sms-повідомлень.
Колегія суддів враховує, що в матеріалах справи відсутні будь-які прохання (заяви) в порядку статті 129 КАС України про направлення процесуальних документів у справі на електронну адресу та sms-повідомленнями.
Доказів направлення повісток на 06.09.2022 року та 12.12.2022 року в паперовій формі поштовим відправленням матеріали справи не містять.
Будь-які інші докази належного повідомлення позивача та його представника про судові засідання на 06.09.2022 року та 12.12.2022 року в матеріалах справи відсутні.
В апеляційній скарзі представник позивача зазначає, що повісток про виклик у судові засідання на вказані дати не отримував.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що направлення процесуальних документів у цій справі відбувалося не у спосіб та порядку, встановлених чинним процесуальним законодавством, що свідчить про відсутність однієї з умов застосування положень частини п`ятої статті 205 КАС України.
У постанові Верховного Суду від 11.09.2018 у справі №460/1829/16-а сформовано правову позицію, відповідно до якої необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття та без його заяви про розгляд справи за його відсутності. Повторне неприбуття позивача, належними чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, в судове засідання необхідно розуміти як послідовне неприбуття двічі чи більше разів на розгляд справи за наявності у справі достовірних даних (доказів) щодо належного повідомлення позивача про дату, час і місце судового розгляду.
Також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.07.2020 у справі №9901/79/19 зазначено, що неналежне повідомлення позивача про судове засідання не дає підстав стверджувати, що позивач повторно не прибув в судове засідання, що свідчить про відсутність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.
Враховуючи те, що обов`язковою умовою для  залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача (представника позивача), належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, колегія дійшла висновку про помилковість постановленої судом першої інстанції ухвали про залишення позову без розгляду, оскільки оскаржувана ухвала суду прийнята передчасно.
Згідно ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 312 КАС України).
Підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання (ст. 320 КАС України).
З урахуванням встановлених обставин у справі та допущених судом першої інстанції порушень норм процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст. ст. 229, 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1  задовольнити.
Ухвалу Октябрського районного суду м. Полтава від 12.12.2022 по справі № 554/8465/22  скасувати.
Справу №554/8465/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - направити до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.  
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя 		Л.В. Курило	
Судді	   	А.О. Бегунц    С.С. Рєзнікова   	

Повний текст постанови складено  18.05.2023 року