ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
                                                                                                                Головуючий І інстанції: Сич С.С.
18 квітня 2023 р.	Справа № 440/1503/22	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,
Суддів: Бегунца А.О. ,  Курило Л.В. ,
за участю секретаря судового засідання Реброва А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові в режимі відеоконференції справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 18 травня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -
В с т а н о в и в:
           26.01.2022 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, яким просить:
          визнати протиправним та скасувати наказ відповідача ГУ НП в Полтавській області «Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності» № 2451 від 14.12.2021 року в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення;
          визнати протиправним та скасувати наказ відповідача ГУ НП в Полтавській області «По особовому складу» № 695 о/с від 29.12.2021 року в частині його звільнення зі служби у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення;
          поновити його з 29.12.2021 року на посаді оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області або на іншій прирівняній посаді;
          стягнути з відповідача на його користь з 29.12.2021 року суму середнього заробітку (грошового забезпечення) за час вимушеного прогулу.
          Також позивач просить допустити негайне виконання судового рішення в частині поновлення його на посаді та стягнення середнього заробітку (грошового забезпечення) за один місяць.
Позов мотивовано протиправністю прийняття оскаржуваних наказів з огляду на відсутність беззаперечних доказів вчинення ним дисциплінарного проступку та за наявності лише порушеного кримінального провадження, в якому не ухвалено обвинувального вироку відносно позивача, чим порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходи дисциплінарного впливу.
Позивач вказує, що в момент подій 27-28.10.2021 року на території Полтавського (колишнього Чутівського) району він не перебував на службі та не виконував службових обов`язків, тому не міг порушити вимоги п.п. 1. 2 п. 1 ст. 18 Закону Про Національну поліцію».
Зазначає про те, що відповідач не обґрунтував, яким саме чином його дії суперечили інтересам служби та чим завдали шкоди авторитету поліції. Доказів того, що події за його участю, які відповідач вважає порушенням службової дисципліни, призвели до значного розголосу серед населення, отримали негативну оцінку з боку суспільства, відповідач у своєму наказі не навів.
Заперечуючи вимоги адміністративного позову, відповідач вказував, що реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за вчинення проступку, є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінального провадження і набрання законної сили вироком суду. А наявність кримінального провадження, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи відповідних негативних наслідків, у разі встановлення під час службового розслідування відповідних обставин здійснення особою дисциплінарного проступку, який несумісний з продовженням служби у поліції.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 18 травня 2022 року (розгляд справи відбувся за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у задоволені адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено.
Судове рішення вмотивовано висновком про те, що поведінка позивача, як поліцейського, суперечить загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції, оскільки призводить до встановлення негативної суспільної думки населення щодо органів правопорядку, які у відповідності до своїх службових обов`язків повинні неупереджено дотримуватись законодавства України, в тому числі щодо морально-етичних принципів.
Судом зазначено, що єдиним аргументом сторони позивача, викладеним в позовній заяві, з приводу висновків службового розслідування є твердження про відсутність обвинувального вироку суду щодо нього, а відтак, про недоведеність його вини у вчиненні інкримінованого йому злочину.
Відхиляючи вказаний довід позивача, суд вказує, що підставою для звільнення позивача стала реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України № 580-VIII), а не набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення (п. 10 ч. 1 ст. 77 Закону України № 580-VIII).
Твердження позивача на неправомірне посилання Дисциплінарної комісії у висновку службового розслідування на матеріали, зібрані під час проведення досудового розслідування, а також про відсутність вироку суду відносно нього, є безпідставними, оскільки Дисциплінарна комісія не вирішувала питання про обґрунтованість обвинувачення позивача, а лише перевірила обставини події на предмет дотримання вимог, що ставляться до поліцейських, та наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку.
Відтак, за висновком суду, встановлені Дисциплінарною комісією обставини не свідчать про доведеність вини позивача у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, а лише вказують на факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Позивачем не спростовано фактів не оформлення документу первинного обліку експлуатації транспортного засобу (службового автомобіля Шкода Октавія, номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні)), не проходження передрейсового медичного огляду, не повернення службового автомобіля після прибуття 27.10.2021 близько 18-00 з м. Києва до м. Полтава, використання державного майна (службового автомобіля Шкода Октавія, номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні)) у власних цілях, факту перебування 27.10.2021-28.10.2021 в районі населеного пункту Стінка Полтавського району (колишнього Чутівського району) та взяття участі у виявленні та припиненні правопорушень у паливно-енергетичній сфері без належних на те підстав, зокрема, за відсутності у нього на виконанні будь-яких доручень слідчого у кримінальних провадженнях, пов`язаних з розкраданням паливно-мастильних матеріалів (дизельного пального) та без відповідного рішення керівника робочої групи, не спростовано факту не повідомлення у встановленому порядку про виявлення збуту придбання дизельного пального за підозрою у його незаконності.
Судом зазначено, що матеріали службового розслідування містять не тільки копії судових рішень (ухвал судів), але й пояснення працівників поліції, пояснення ОСОБА_3 , які відібрані у ході проведення службового розслідування, копії документів, що були зібрані під час проведення службового розслідування, які у своїй сукупності доводять факт порушення ОСОБА_1 вимог нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, та Присяги поліцейського, тобто вчинення позивачем дисциплінарного правопорушення. У висновку службового розслідування зафіксовано, що подія набула суспільного резонансу, інформація була викладена у публікаціях засобів масової інформації, мала негативний характер. Перелік Інтернет видань перелічено на сторінці 2 висновку службового розслідування /том 1 а.с. 184/. 
Таким чином, вчинення позивачем такого діяння є несумісним з проходженням служби в Національній поліції, суперечить змісту Присяги працівника поліції, оскільки підриває довіру громадян як до працівників поліції, так і до Національної поліції цілому, принижує їх авторитет.
Судом також зазначено, що вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.
Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 просить скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 18.05.2022 року та прийняти нове судове рішення про задоволення вимог його адміністративного позову.
Скаржник зазначає, що ретельно вивчивши висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками Полтавського РУП ГУ НП від 10.12.2021 року, він у позовній заяві наголосив, що в основу службового розслідування покладено лише обставини кримінального провадження стосовно нього, а висновок та обставини, що встановлені безпосередньо в межах службового розслідування не  містять відомостей та доказів щодо вчинення ним іншого діяння, яке не створює склад кримінального правопорушення та підпадає під визначення дисциплінарного проступку. Крім того, судом першої інстанції взагалі проігноровано пояснення працівника поліції Острік Н., яка зазначила, що службовий автомобіль Шкода Октавія 27.10.2021 року близько 19.00 знаходився за місцем свого зберігання в м. Полтава на території Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області.
Інші доводи, покладені в обґрунтування вимог апеляційної скарги, по суті, аналогічні підставам  звернення до суду, викладеним ОСОБА_1 у позовній заяві.
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.
За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308). 
Відповідно до ч. 1 ст. 78 КАС України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників. 
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги та перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає, а судове рішення на підставі ст. 3167 КАС України слід залишити без змін, з наступних підстав.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Приписами частини першої ст. 62 Конституції України обумовлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.
Відповідно до частини першої ст. 1 Закону України від 02.07.2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII; в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Згідно із частиною першою ст. 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Пунктами 1, 2 ч. 1, ч. 4 ст. 18 Закону №580-VIII визначено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.
За змістом частини першої ст. 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Частинами першою, другою ст. 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Згідно з підпункту 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України від 14.10.2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон № 1700-VII).
Пунктом 1 ст. 22 Закону № 1700-VII визначено, що особам, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах).
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 05.03.2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут; в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Згідно із статтею 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна передбачає дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Частинами другою, третьою ст. 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема:
- бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
- знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
- утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
- поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень.
Згідно з частинами першою, третьою ст. 11, ст. 12, ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Згідно з частинами першою-четвертою ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до частини першої ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
Частинами першою-третьою ст. 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Частинами сьомою, восьмою ст. 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого ст. 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно з частинами другою, третьою ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Пунктом 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016 року (далі - Правила етичної поведінки), визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:
- неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
- професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;
- поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;
- у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;
- неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України;
- виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку.
Відповідно до пункту 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 року № 100, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05.03.2019 року за № 223/33194 (далі - Порядок № 100), поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.
Відповідно до пунктів 9, 12, 13 розділу Ш Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національною поліцією України, затвердженого наказом МВС України від 02.09.2017 року № 757, усі виїзди та повернення службових транспортних засобів органів поліції фіксуються у дорожньому листі (додаток 5), який в органах поліції є документом первинного обліку експлуатації транспортних засобів. Інформація щодо маршруту руху, пробігу і часу використання транспортного засобу засвідчується підписами посадових осіб органів поліції, у розпорядження яких надавався транспортний засіб для виконання службових завдань.
Правильним веденням дорожніх листів, облікових журналів та іншої передбаченої цим Порядком дорожньої документації вважається своєчасне внесення до них достовірних даних за наявності всіх необхідних підписів і відповідних штампів. Виїзд транспортного засобу без заповненого дорожнього листа забороняється. Контроль за своєчасною видачею і поверненням дорожніх листів покладається на керівництво органів поліції.
Перед виїздом службового транспортного засобу водії отримують у відповідальної за автотранспортну діяльність особи дорожній лист, проходять передрейсові медичний огляд та інструктаж, засвідчують їх проходження власним підписом у дорожньому листі та відповідних облікових журналах, подають закріплений транспортний засіб на огляд технічного стану відповідальною за автотранспортну діяльність особою, яка підтверджує його справність підписом у відповідному розділі дорожнього листа. 
Про виявлені зовнішні пошкодження транспортних засобів перед виїздом або після їх повернення відповідальні за автотранспортну діяльність особи письмово доповідають безпосередньому керівництву).
Підпунктами 1, 3, 4 п. 1, підпункту 8 п. 2, абзаців 4, 7, 8 п. 3 Функціональних обов`язків члена робочої групи з протидії злочинності у сфері економіки та боротьби з корупцією й хабарництвом у сферах, які мають стратегічне значення для економіки держави, затверджених 10.09.2021 року керівником робочої групи з протидії злочинності у сфері економіки та боротьби з корупцією й хабарництвом у сферах, які мають стратегічне значення для економіки держави,передбачено, що член робочої групи з протидії злочинності у сфері економіки та боротьби з корупцією й хабарництвом у сферах, які мають стратегічне значення для економіки держави (далі – член робочої групи) здійснює свою діяльність на території Полтавської області та відповідно до покладених на нього завдань: 1) бере участь у проведенні заходів, спрямованих на своєчасне та якісне виконання рішень керівництва робочої групи; 3) дотримується вимог транспортної дисципліни; 4) дотримується принципів законності, дисципліни, режиму секретності та конспірації у всіх сферах оперативно-розшукової та службової діяльності.
Член робочої групи відповідає за: - належне використання наданих йому прав, повноважень; - дотримання в процесі здійснення своєї діяльності чинного законодавства України; - використання інформації, яка стала відома йому у процесі діяльності робочої групи, виключно в службових цілях.          
Судом установлено, що позивач, старший лейтенант поліції, ОСОБА_1 з 22.01.2021 року наказом ГУ НП в Полтавській області № 39 о/с від 22.01.2021 року призначений на посаду оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області.
Як вбачається, зокрема, із ухвали Полтавського Апеляційного суду від 24.11.2021 року у справі № 554/10403/21, якою вирішувалося питання відсторонення ОСОБА_1 від займаної посади, - в провадженні ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві, перебувають матеріали кримінального провадження про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст.368 ч. 3 КК України, відомості про яке, внесені до ЄРДР за № 62021170010000167 від 14.07.2021 року.
Органом досудового розслідування в межах даного кримінального провадження ОСОБА_1 , який обіймає посаду оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області та являється службовою особою, підозрюється в одержанні неправомірної вигоди для себе за не вчинення в інтересах того хто дає неправомірну вигоду дій з використанням наданої йому влади та службового становища, за попередньою змовою групою осіб, що поєднане із вимаганням неправомірної вигоди, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 368 ч. 3 КК України.
28.10.2021 року о 00 годин 10 хвилин, ОСОБА_1 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
В цей же день 28.10.2021 року, ОСОБА_1 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ст. 368 ч. 3 КК України.
           28.10.2021 року ГУ НП в Полтавській області надійшла інформація про можливе порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області.
          Наказом № 1023 від 28.10.2021 року за даним фактом призначено проведення службового розслідування, а наказом № 1110 від 26.11.2021 року строк проведення службового розслідування продовжений до 28.12.2021 року.
Наказом ГУ НП в Полтавській області від 14.12.2021 року за № 2451 «Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності» за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п.п. 1, 2 п. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 3, 6, 11 п. 3 ст. 1 р. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. п. 1 розділу П Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №  1179, п. 6  розділу П Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.12.2019 року № 100, п. 1 ст. 22 Закону України «Про запобігання корупції», п.п. 9, 12, 13 розділу Ш Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національною поліцією України, затвердженого наказом МВС України від 02.09.2017 року № 757,  п.п. 1, 3, 4 п. 1, підпункту 8 п. 2 абзаців 4, 7, 8 п. 3 Функціональних обов`язків члена робочої групи з протидії злочинності у сфері економіки та боротьби з корупцією й хабарництвом у сферах, які мають стратегічне значення для економіки держави, до оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (т. 1, а.с. 19-23).
Наказ обґрунтований тим, що 28.10.2021 року в с. Стінка Полтавського району працівниками УСБУ в Полтавській області, за процесуального керівництва Полтавської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері центрального регіону у ході реалізації матеріалів кримінального провадження № 62021170010000167 від 14.07.2021 року, за ч. 3 ст. 368 КК України, після передачі неправомірної вигоди в розмірі однієї тисячі доларів США, у прядку 208 КПК України затримано старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу кримінальної поліції Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 та оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Подія набула суспільного резонансу, інформація викладена у публікаціях засобів масової інформації, мала негативний характер. У повідомленнях ЗМІ йшлось про причетність поліцейських до отримання неправомірної вигоди. Що негативно впливає на імідж та репутацію Національної поліції України, а також підриває довіру населення до поліцейських ГУ НП в Полтавській області.
З метою з`ясування обставин події призначено проведення комісійного службового розслідування, поліцейські відсторонені від виконання службових обов`язків за посадами.
За результатами проведеного службового розслідування установлено, що після документування події слідчими ТУ ДБР ОСОБА_4 та ОСОБА_1 були затримані у порядку ст. 208 КПК України. 28.10.2021 року ОСОБА_4 та ОСОБА_1 отримали повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. 24.11.2021 року судом ОСОБА_4 та ОСОБА_1 обраний запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання та останні відсторонені від посад.
Проаналізувавши дії вищевказаних працівників поліції, ураховуючи наявні матеріали службового розслідування, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що в ніч з 27 на 28.10.2021 року старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , діючи спільно з двома іншими невстановленими на даний час працівниками поліції, перебуваючи поблизу с. Стінка Полтавського району, виконуючи службові обов`язки з виявлення та припинення кримінальних та адміністративних правопорушень у паливно-енергетичній сфері, здійснили фізичне затримання ОСОБА_5 та водія марки MAN ОСОБА_6 за підозрою у незаконному збуті/придбанні паливно-мастильних матеріалів (дизельного пального) та, переслідуючи мету особистого незаконного збагачення, ви рішили отримати від ОСОБА_5 неправомірну вигоду у розмірі 35.000 грн за неповідомлення у встановленому порядку органу досудового розслідування про факт виявлення незаконного збуту/придбання дизельного пального (за яке передбачена кримінальна та адміністративна відповідальність), повернення фактичного вилучених у ОСОБА_5 та ОСОБА_6 особистих речей (автомобіля, мобільних телефонів, ємностей з пальним, особистих документів), та відповідно подальшого не притягнення вказаних осіб до кримінальної відповідальності. Таким чином, вказані поліцейські підозрюються у вчиненні за попередньою змовою групою осіб вимагання надати та одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вчинення та не вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, діючи з використанням наданого їй службового становища.
Дії старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , що виразилися в їхній участі у виявленні та припиненні правопорушень у паливно-енергетичній сфері без належних на те підстав, зокрема за відсутності у них на виконанні будь-яких доручень слідчого у кримінальних провадженнях, пов`язаних з розкраданням паливно-мастильних матеріалів (дизельного палива), без відповідного рішення керівника робочої групи, неповідомлення у встановленому порядку органу досудового розслідування про факт виявлення незаконного збуту/придбання дизельного пального (за яке передбачена кримінальна та адміністративна відповідальність), вимагання надати та одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вчинення та не вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданого їй службового становища, з використанням державного майна (службового автомобіля Шкода Октавія, номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні) у власних цілях, у порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» та транспортної дисципліни негативно впливають на імідж та репутацію Національної поліції України, а також підривають довіру населення до поліцейських ГУ НП в Полтавській області.
Окрім того, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що у результаті дій старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інших невстановлених на даний час поліцейських, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 уникнули відповідальності за розкрадання ними паливно-мастильних матеріалів (дизельного палива), оскільки вказані поліцейські, здійснивши фізичне затримання вказаних громадян за підозрою у незаконному збуті/придбанні паливо-мастильних матеріалів (дизельного пального) не повідомили на короткий номер « 102», не забезпечили охорону місця події, збереження речових доказів, а залишили місце події та виїхали до с. Стінка Полтавського району, де після передачі неправомірної вигоди були затримані працівниками правоохоронних органів у порядку ст. 208 КПК України.
Такі дії з боку старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 категорично суперечать вимогам Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, де визначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів МВС України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Своїми діями старший лейтенант поліції ОСОБА_4 та старший лейтенант поліції ОСОБА_1 вчинили поступок несумісний з подальшим проходженням служби в Національній поліції України та заслуговують до притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Указане стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості, низьких морально-ділових якостей та повного ігнорування вимог чинного законодавства старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , які своїми діями порушили вимоги п.п. 1, 2, 3, 6, 11 п. 3 ст. 1 р. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. п. 1 розділу П Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №  1179, п. 6  розділу П Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.12.2019 року № 100, п. 1 ст. 22 Закону України «Про запобігання корупції», п.п. 9, 12, 13 розділу Ш Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національною поліцією України, затвердженого наказом МВС України від 02.09.2017 року № 757,  п.п. 1, 3, 4 п. 1, підпункту 8 п. 2 абзаців 4, 7, 8 п. 3 Функціональних обов`язків члена робочої групи з протидії злочинності у сфері економіки та боротьби з корупцією й хабарництвом у сферах, які мають стратегічне значення для економіки держави. Та п.п. 1, 2 п. 1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію».
Аналізуючи обставини вчинення старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим, дисциплінарна комісія переконана, що його наслідки слід віднести до тяжких, оскільки внаслідок дій вказаних поліцейських ОСОБА_7 та ОСОБА_5 уникнули відповідальності за розкрадання паливо-мастильних матеріалів  (дизельного пального) 
Крім того під час вказаних подій ОСОБА_4 та ОСОБА_1 у порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» та транспортної дисципліни використали службовий автомобіль Шкода Октавія, номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні) у власних цілях.          
Із матеріалів службового розслідування убачається, що на виконання наказу ГУ НП від 25.10.2021 року № 2133 старші лейтенанти поліції ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_8 близько 3.00 27.10.2021 року виїхали до м. Києва на службовому автомобілі Шкода Октавія, номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні) та того ж дня, близько о 18.00, повернулися до м. Полтави, висадивши із службового автомобілю ОСОБА_8 . Про своє прибуття з м. Києва майора ОСОБА_9 (старшого оперуповноваженого сектору спеціальної поліції відділу кримінальної поліції Полтавського районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області) не повідомили, службовий автомобіль до Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області не поставили, а здійснили виїзд до Полтавського району, де взяли участь у вищевказаних подіях.
Опитаний старший лейтенант поліції ОСОБА_8 пояснив, що із м. Києва вони повернулися до міста Полтави 27.10.2021 року близько 18.00, де він вийшов з автомобіля, в дорозі службовим автомобілем позмінно керували ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .
Будучи згідно з наказом ГУ НП в Полтавській області від 10.09.2021 року № 882 членами робочої групи з протидії злочинності у сфері економіки та боротьби з корупцією й хабарництвом у сферах, які мають стратегічне значення для економіки держави, ОСОБА_4 та ОСОБА_1 на службовому автомобілі виїхали до Полтавського району, де у складі оперативної групи ССП ВКП Полтавського РУП ГУ НП, до якого входили двоє інших, невстановлених працівників вказаного підрозділу поліції, перебуваючи поблизу с. Стінка, виконуючи обов`язки служби по виявленню та припиненню кримінальних та адміністративних правопорушень у паливно-енергетичній сфері, здійснили фізичне затримання ОСОБА_5 та водія автомобіля «МAN» ОСОБА_3 за підозрою у незаконному збуті, придбанні паливно-мастильних матеріалів (дизельного палива). У подальшому, старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , та інші двоє невстановлених працівників поліції вчинили дії, спрямовані на отримання неправомірної вигоди за неповідомлення у встановленому порядку органу досудового розслідування про факт виявлення незаконного збуту, придбання дизельного палива. Після передачі неправомірної вигоди в розмірі однієї тисячі доларів США протиправна діяльність старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_1 була припинена працівниками правоохоронних органів.
Згідно бази даних ITC ІПНІ І (ЄО) ГУТІГТ повідомлень 27 чи 28.10.2021 року від старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 чи старшого лейтенанта поліції Пащенка АЛ. щодо виявлення ними правопорушень у паливно-енергетичній сфері, здійснення фізичного затримання ОСОБА_5 , водія ОСОБА_3 , за підозрою їх у незаконному збуті придбанні паливно-мастильних матеріалів (дизельного пального), пропозиції неправомірної винагороди з боку ОСОБА_5 чи ОСОБА_3 за уникнення ними відповідальності за незаконний збут придбання паливно-мастильних матеріалів (дизельного пального), на короткий номер 102 не надходило, до ITC ІПНП (ЄО) ГУНП чи структурних підрозділів ГУНП відповідні повідомлення не реєструвались.
Вивченням дорожнього листа № 21530104209, за жовтень 2021 року до службового автомобіля Шкода Октавія, номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні), установлено, що згідно записів за 26.10.2021 даний службовий автомобіль справним прийняв ОСОБА_4 , який згідно відповідної печатки за 26.10.2021 пройшов перед рейсовий медичний огляд водія, однак не вписав показання спідометра ТЗ після закінчення зміни. У той же час згідно записів за 27.10.2021 у графах «справність ТЗ підтверджено (підпис механіка чи відповідальної особи)», «справний автомобіль прийнято (підпис водія)», «Час виїзду», «Справний ТЗ прийнято (підпис механіка чи відповідальної особи)» взагалі відсутні будь-які записи, хоча даний автомобіль 27.10.2021 фактично використовувався водіями ОСОБА_4 та ОСОБА_1 під час поїздки до м. Києва у відрядження, а після повернення до м. Полтави, останні виїхали на вказаному автомобілі до Полтавського району де і були затримані працівниками правоохоронних органів.
Згідно з записами журналу обліку інструктажів водіїв Полтавського РУП ГУНЛ, (інв. № 1540н/т) та журналу обліку виїзду та повернення службового автотранспорту Полтавського РУП ГУНП (інв. № 1587н/т), водії ОСОБА_4 чи ОСОБА_1 інструктажів водія 26 та 27 жовтня 2021 року не проходили, про виїзд на лінію службового автомобіля Шкода Октавія, номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні), жодних записів не робили.
Відповідно до пункту 9 Розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національною поліцією України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757 (далі - Порядок № 757), усі виїзди та повернення службових транспортних засобів органів поліції фіксуються у дорожньому листі, який в органах поліції є документом первинного обліку експлуатації транспортних засобів. Інформація щодо маршруту руху, пробігу і часу використання транспортного засобу засвідчується підписами посадових осіб органів поліції, у розпорядження яких надавався транспортний засіб для виконання службових завдань.
Відповідно до пункту 12 Розділу III Порядку № 757 правильним веденням дорожніх листів, облікових журналів та іншої передбаченої цим Порядком дорожньої документації вважається своєчасне внесення до них достовірних даних за наявності всіх необхідних підписів і відповідних штампів. Виїзд транспортного засобу без заповненого дорожнього листа забороняється. Контроль за своєчасною видачею і поверненням дорожніх листів покладається на керівництво органів поліції.
Відповідно до пункту 13 Розділу 111 Порядку № 757 перед виїздом службового транспортного засобу водії отримують у відповідальної за автотранспортну діяльність особи дорожній лист, проходять передрейсовий медичний огляд га інструктаж, засвідчують їх проходження власним підписом у дорожньому листі та відповідних облікових журналах, подають закріплений транспортний засіб на огляд технічного стану відповідальною за автотранспортну діяльність особою, яка підтверджує його справність підписом у відповідному розділі дорожнього листа.
28.10.2021 року в с. Стінка Полтавського району працівниками УСБУ в Полтавській області територіального управління ДБР, розташованого у місті Полтаві, за процесуального керівництва Полтавської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері центрального регіону, у ході реалізації матеріалів кримінального провадження № 62021170010000167 від 14.07.2021 року за ч. 3 ст. 368 КК України, після передачі неправомірної вигоди в розмірі однієї тисячі доларів США затримано старшого оперуповноваженого сектору спеціальної поліції відділу кримінальної поліції Полтавського РУП ГУ НП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 та оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Кременчуцького РУП ГУ НП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Оцінюючи у межах доводів апеляційної скарги висновки суду першої інстанцій щодо правомірності висновку відповідача про скоєння позивачем дисциплінарного проступку, колегія суддів зазначає таке.
Верховний Суд у постанові від 02.10.2019 року у справі № 804/4096/17 зазначав, що притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення (п. 10 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VІІІ), є окремими підставами для звільнення зі служби в поліції та припинення служби в поліції, не пов`язаними із притягненням особи до дисциплінарної відповідальності (п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VІІІ).
Акцентуючи увагу на тому, що Закон № 580-VІІІ виокремлює зазначені підстави для звільнення зі служби в поліції, Верховний Суд у справі № 804/4096/17 мав на меті звернути увагу що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.
Отже, такі підстави для звільнення зі службі в поліції, як притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, не слід ототожнювати із підставами для притягненням до дисциплінарної відповідальності.
Верховний Суд також наголошує, що види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, визначені у ст. 13 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків (дій, що порушують службову дисципліну), а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.
Правова оцінка судами правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна полягати насамперед в тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно у діях особи є ознаки дисциплінарного проступку та установлені законом підстави для застосування до неї дисциплінарного стягнення.
Слід ураховувати, що звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби не пов`язано з кримінально-правовою кваліфікацією тих самих діянь, які, водночас, стали підставою для службового розслідування та кримінального провадження.
Тож вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.
Погоджуючись з висновком суду першої інстанції, колегія суддів зазначає, що підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало вчинення ним дисциплінарного проступку, який полягає у порушенні вимог статей 3, 8, 11, 18, 64 Закону № 580-VIII, статті 1 Дисциплінарного статуту, статті 24 Закону № 1700-VII, Правил етичної поведінки, Порядку № 100 та Положення № 570, та який виразився у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, що пов`язано з подіями, за наслідками яких стосовно позивача розпочато кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. Таким чином звільнення позивача у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби не пов`язано з кримінально-правовою кваліфікацією тих самих діянь, які, водночас, стали підставою для службового розслідування та кримінального провадження. 
Позивачем не заперечується, що 28.10.2021 року слідчими ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві, йому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, він та ОСОБА_4 були затримані, 24.11.2021 року в рамках вищевказаного кримінального провадження № 62021170010000167 за ч. 3 ст. 368 КК України йому обрано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, та відсторонено від посади.
Як зазначалося вище у випадку цієї справи, особою було вчинено діяння, несумісне з його посадою. Судом та висновком службового розслідування встановлено, що позивач вчинив проступок, який проявився у порушенні статті 18 Закону № 580-VIII, статті 24 Закону № 1700-VII зокрема не повідомив найближчий орган поліції про виявлення правопорушення за фактом пропозиції неправомірної вигоди, не припинив вчинення такого правопорушення, не доповів керівництву Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області про факт пропозиції та надання неправомірної вигоди цивільною особою.
Позивачем не спростовано тих обставин, що обов`язок щодо оформлення документу первинного обліку експлуатації транспортного засобу та проходження передрейсового огляду покладений на водія транспортного засобу і, що опитаний в ході службового розслідування лейтенант поліції ОСОБА_8 повідомив, що під час відрядження службовим автомобілем Шкода Октавія, номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні) позмінно керували ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .
Також, колегія суддів враховує, що факт затримання позивача співробітниками УСБУ в Полтавській області в районі населеного пункту Стінка Полтавського району позивач не заперечує, при цьому доказів того, що за вказаною адресою позивач прибув не на службовому автомобілі Шкода Октавія, номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні) матеріали справи не містять.
На відміну від норм КПК України, положення ч. 1 ст. 77 КАС України встановлюють правило відповідно до якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Із додатку 23 до наказу ГУ НП від 25.01.2021 року № 136 (у редакції наказу від 30.09.2021 року № 1985) позивач ОСОБА_1 унесений до Списку працівників Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області, які закріплені за службовим транспортом.
Із журналу виїзду та повернення службового автотранспорту вбачається, що службового автомобіля Шкода Октавія номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні) 26.10.2021 року даний службовий автомобіль справним прийняв ОСОБА_4 , який згідно печатки за 26.10.2021 року пройшов передрейсовий медичний огляд водія. У той же час, згідно записів за 27-28.10.2021 року у графах «справність ТЗ підтверджено (підпис механіка чи відповідальної особи)», «справний автомобіль прийнято (підпис водія)», «Час виїзду», «Справний ТЗ прийнято (підпис механіка чи відповідальної особи)» будь-які записи відсутні.
З урахуванням наведеного колегія суддів надає критичну оцінку поясненням свідка ОСОБА_10 .
Опитаний під час проведення службового розслідування старший оперуповноважений сектору спеціальної поліції ВКП Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області майор поліції Подолян С.І. пояснив, що 28.10.2021 року тимчасово виконував обов`язки начальника ССП ВКП Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області, підстав для виїду ОСОБА_4 та ОСОБА_1 27-28.10.2021 року до Полтавського району (колишнього Чутівського) не було, доручень слідчих у кримінальних провадженнях з цього приводу не надходило.
Опитаний в ході проведення службового розслідування водій ТОВ «Онір Конструкціон інтернешенел» ОСОБА_3 зазначив по факт вимагання грошових коштів поліцейськими, що мало місце в ніч з 27 на 28.10.2021 року.
Також під час службового розслідування відповідачем виявлена публікація в мережі Інтернет, яка викликала суспільний резонанс серед користувачів, що підриває авторитет Національної поліції України: https://poltava.to/news/63236/; https://kremen.today/2021/10/28/na-poltavshhyni-politsejskyh-zatrymaly-na-habari/; https://www.telegraf.in.ua/accidents/2021/10/28/sbu-na-poltavshhyni-zatrymala-spivrobitnikiv-nacpolu-za-habarnictvo_10099202/html; https://cripo.com.ua/news/crime/na-habari-za-nezakonnij-zbut-palivno-mastilnih-materialiv-vikrito-dvoh-politsejskyh/
У цьому аспекті колегія суддів зауважує, що вчинки, що дискредитують працівників поліції та, власне, органи Національної поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
Отже, дискредитація звання поліцейського за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів Національної поліції і її працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. 
За встановлених обставин, колегія суддів не приймає до уваги посилання в апеляційній скарзі на Звіт Національної поліції України про результати роботи у 2021 році, зокрема в його частині про те, що в порівнянні з 2020 роком довіра громадян до Національної поліції зросла.
Доводи апеляційної скарги про те, що висновок службового розслідування ґрунтується виключно на матеріалах кримінального провадження, колегія суддів не приймає, оскільки аналіз його змісту дозволяє дійти висновку, що результати цього службового розслідування ґрунтуються на самостійних правових підставах, заснованих також на дослідженні службової документації, відібраних поясненнях працівників поліції, та осіб, причетних до досліджуваних подій.
Колегія суддів зазначає, що з аналузу нормативно-правових актів, які регулюють діяльність працівників органів поліції, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення. Тому, виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, був зобов`язаний не допускати зв`язків і не вчиняти дій, які ганьблять звання працівника поліції або підривають її авторитет чи носять корисливий або протиправний характер.
З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.
Таким чином, враховуючи тяжкість проступку та його наслідки, які, як правильно зазначив відповідач, фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, колегія суддів уважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 06.10.1982 року у справі X. v. Austria про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 07.10.1987 року у справі C. v. the United Kingdom про неприйнятність заяви № 11882/85). Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11.02.2003 року у справі Ringvold v. Norway, заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.
Інші доводи та заперечення сторін на висновки колегія суддів не впливають.
При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін (п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України).
Враховуючи, що при прийнятті рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 18.05.2022 року у справі № 440/1503/22 суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 292, 293, 308, 310, 313, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 18 травня 2022 року, - без змін.
          Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя 		Л.В. Мельнікова	
Судді	   	А.О. Бегунц    Л.В. Курило   	
          Постанова у повному обсязі складена і підписана 27 квітня 2023 року.