Ухвала
 
17 квітня 2023 року
м. Київ
 
справа № 947/21472/20
 
провадження № 61-1934св23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Лідовця Р. А. (суддя-доповідач), Воробйової І. А.,               Луспеника Д. Д.,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Різой Наталія Вікторівна, про визнання договору дарування недійсним, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 17 лютого 2021 року у складі судді Куриленко О. М. та постанову Одеського апеляційного суду від 17 січня                2023 року у складі колегії суддів: Таварткіладзе О. М., Князюка О. В., Погорєлової С. О.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до                ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Різой Н. В., про визнання договору дарування недійсним.
 
Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 17 лютого 2021 року, залишеним без змін постановою Одеського апеляційного суду від 17 січня 2023 року, позов ОСОБА_1 задоволено.
Визнано недійсним договір дарування квартири АДРЕСА_1 , укладений 02 серпня 2017 року між ОСОБА_1               та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Різой Н. В. та зареєстрований в реєстрі за № 461.
 
У касаційній скарзі ОСОБА_2 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення судів попередніх інстанцій скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
 
Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.
 
Підставою касаційного оскарження зазначених судових рішень ОСОБА_2 вказує неправильне застосування судами норм матеріального та порушення норм процесуального права, а саме застосування апеляційним судом норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 листопада 2018 року у справі № 905/1227/17, постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19)                                  та постановах Верховного Суду від 13 лютого 2020 року у справі                                         № 756/6516/16-ц, від 30 квітня 2020 року у справі № 309/818/17, від 20 січня 2021 року у справі № 522/24006/17, від 01 березня 2021 року у справі                             № 170/797/18, від 07 квітня 2021 року у справі № 643/13968/18, від 06 жовтня 2021 року у справі № 447/2297/19, від 03 лютого 2022 року у справі                                   № 520/8118/17, від 16 лютого 2022 року у справі № 295/787/20, від 03 травня 2022 року у справі № 715/2513/19, від 15 червня 2022 року у справі                                 № 133/1804/20, що передбачено пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
 
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
 
Ураховуючи, що згідно із частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу необхідно розглянути колегією у складі п`яти суддів.
 
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою                статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Різой Наталія Вікторівна, про визнання договору дарування недійсним призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
 
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному                   веб-порталі судової влади України.
 
Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                         Р. А. Лідовець

                                                                                                                      І. А. Воробйова

Д. Д. Луспеник