П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

27 квітня 2023 р.	м.Одеса	Справа № 420/13326/22	

Місце ухвалення рішення суду 1 інстанції:
м. Одеса;
Дата складання повного тексту рішення суду 1 інстанції:
28.11.2022 року;
Головуючий в 1 інстанції: Стефанов  С.О.
          
          П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:
                          Головуючого судді - Єщенка О.В.
                           суддів                      - Крусяна А.В.
                                                            - Яковлєва О.В.
           За участю: секретаря - Бучко О.С.
     апелянта - ОСОБА_1 
     представника апелянта - Зубрицького О.О.
     представника відповідача - Білоуса В.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2022 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив:
визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 25 серпня 2022 року №359 о/с про звільнення капітана поліції ОСОБА_1 (0041193), старшого оперуповноваженого 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) управління стратегічних розслідувань в Одеській області;
визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту стратегічних розслідувань від 24 серпня 2022 року №180 «Про застосування стягнень стосовно окремих працівників УСР в Одеській області»;
поновити капітана поліції ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) управління стратегічних розслідувань в Одеській області;
стягнути з Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України на користь ОСОБА_1 заробітну плату за час вимушеного прогулу, з вирахуванням належних до сплати податків і зборів.
В обґрунтування позову зазначено, що позивач з листопада 2015 року проходив службу в Національній поліції, у тому числі з березня 2022 року - на посаді старшого оперуповноваженого 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України. З 25 серпня 2022 року позивач звільнений зі служби в поліції за пунктом 6  частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Оспорюючи правомірність і обґрунтованість наказів відповідача та посилаючись на положення Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», наказу МВС України «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» від 07.11.2018 року №893, позивач наголошує на необґрунтованості висновків службового розслідування та їх невідповідності фактичним обставинам, недотриманні при їх складанні принципу рівності перед законом та пропорційності, невідповідності положенням Конституції України та Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», оскільки під час службового розслідування не було встановлено ступень тяжкості дисциплінарного проступку та не мотивовано застосування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції; не забезпечено право позивача на захист та ознайомлення із зібраними матеріалами, у тому числі доведення відповідними доказами правомірності своїх дій; не враховано попередню бездоганну поведінку та високі показники в службовій діяльності позивача.
Вказане, а також відсутність доказовості факту скоєння дисциплінарного проступку, свідчить про невідповідність наказів відповідача критеріям правомірності та обґрунтованості, наявність безумовних підстав для поновлення позивача на попередній посаді і стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2022 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Проаналізувавши положення статтей 2, 17, 18, 19, 23, 64, 77 Закону України «Про національну поліцію», статтей 1, 11, 12, 14, 15, 16, 18, 19, 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Правила етичної поведінки поліцейського, суд першої інстанції виходив з того, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
В основі поведінки поліцейського закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Дискредитація звання рядового і начальницького складу національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національну поліцію, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни та має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Водночас, законодавець висуває підвищенні вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом працівника Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку.
Суд першої інстанції визначив, що зібраними матеріалами підтверджується допущення позивачем вчинків, що суперечать Правилам етичної поведінки поліцейського та законодавству України і особистому зобов`язанню поліцейського з гідністю нести високе звання поліцейського. Службове розслідування у відношенні позивача проведено повно та об`єктивно, з дослідженням обставин скоєння дисциплінарного проступку, оспорюваний наказ містить підстави його прийняття та обраний уповноваженою особою вид стягнення у відношенні позивача.
Одночасно, суд першої інстанції зауважив, що вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях, незалежно від того, яку адміністративно-правову кваліфікацію ці ж самі діяння отримали в межах справ про адміністративні правопорушення та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи. З огляду на те, що у межах розгляду цієї справи не досліджується питання наявності або відсутності вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, суд першої інстанції визнав необґрунтованими посилання позивача на постанову Київського районного суду міста Одеси від 04 листопада 2022 року по справі №947/20670/22 про закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ст. 130 ч. 1 КУпАП, у відношенні ОСОБА_1 , як на спростування факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, неповне з`ясування обставин справи, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове про задоволення позову в повному обсязі.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, апелянт вказує, що судом першої інстанції помилково не враховано, що в основу оспорюваного наказу про звільнення позивача зі служби в поліції покладені висновки службового розслідування про відмову поліцейського від медичного огляду на стан сп`яніння у встановленому законом порядку. При цьому, вказані висновки не знайшли свого підтвердження, про що свідчить відповідна постанова суду про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП. Також, невживання позивачем алкогольних напоїв підтверджується відповідною довідкою міської клінічної лікарні. Таким чином, єдиний доказ порушення позивачем службової дисципліни, а саме висновок службового розслідування, не може беззаперечно спростовувати обставини судового рішення стосовно відсутності в діях поліцейського складу адміністративного правопорушення, та слугувати єдиною підставою для відмови позивачу у поновленні на роботі та виплаті середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Апелянт наголошує як на невідповідності висновків службового розслідування фактичним обставинам так і на не обґрунтуванні у висновках характеру проступку, обставин, за яких він був вчинений, а також, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, ступеню вини, особу порушника, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до служби. При цьому, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу.
У відзиві на апеляційну скаргу Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України посилається на необґрунтованість доводів апелянта, правильність висновків суду першої інстанції та відсутність обставин для скасування судового рішення.
Судом першої інстанції з`ясовано та як встановлено під час апеляційного розгляду, з листопада 2015 року ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України, у тому числі з березня 2022 року - на посаді старшого оперуповноваженого 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України
20.08.2022 року працівниками управління патрульної поліції в Одеській області ДПП НП України у відношенні капітана поліції ОСОБА_1 складено протокол Серії ААД №359683 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП, та направлення водія транспортного засобу на огляд з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.
20.08.2022 року Управлінням стратегічних розслідувань в Одеській області на ім`я начальника Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України направлено інформаційну довідку за №5295/55/114/01-2022.
У довідці повідомлено, що 20.08.2022 року о 00 год. 30 хв. до Управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України надійшла інформація про те, що 20.03.2022 року о 00 год. 05 хв. працівниками Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України відносно старшого оперуповноваженого УСР в Одеській області ДСР НП України капітана поліції ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП.
Попередньою перевіркою встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 , перебуваючи поза службою, приблизно о 23:30 год. 19.08.2022 року рухався на власному автомобілі ВАЗ-111730, р.н. НОМЕР_1 , разом з рідним братом матері, пенсіонером МВС ОСОБА_2 , був зупинений на блокпосту бійцями територіальної оборони біля будинку АДРЕСА_1 . На блокпост було викликано працівників Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, якими у відношенні капітана поліції ОСОБА_1 складено вищенаведений протокол про адміністративне правопорушення.
З метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки відомостей, викладених в інформаційній довідці про подію управління стратегічних розслідувань в Одеській області від 20.08.2022 року №5295/55/114/01-2022, щодо неналежного виконання своїх службових обов`язків окремими працівниками цього управління, що могло стати причинами та умовами надзвичайної події, яка мала місце 19 серпня 2022 року за участю капітана поліції ОСОБА_1 , старшого оперуповноваженого 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) цього управління, а також обставин скоєння ним порушень службової дисципліни, наказом начальника Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 20.08.2022 року №179 призначено за вказаними відомостями службове розслідування, проведення якої доручено відповідній дисциплінарній комісії.
Також, на відповідний запит Управлінням патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України листом від 20.08.2022 року за №10188/41/13/03/02-22 направлено начальнику Управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України копії матеріалів, складених стосовно ОСОБА_1 , а саме: копію протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №359683 від 20.08.2022 року, копію направлення на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, копію тимчасового дозволу на право керування транспортними засобами та відеозапис по вказаній ситуації. 
Під час службового розслідування Дисциплінарною комісією отримано від ОСОБА_1 пояснення, згідно яких:
-          у відповідь на запитання про вживання спиртних напоїв або інших заборонених речовин після робочого дня поліцейський зазначив, що випив дві склянки пива;
-           у відповідь на запитання про те, чому після вживання спиртних напоїв сів за кермо, поліцейський зазначив, що випив лише дві склянки пива, після чого пройшов певний проміжок часу, приблизно 30-40 хвилин;
-          у відповідь на запитання про обізнаність щодо дії в місті комендантської години, поліцейський зазначив, що про комендантську годину йому відомо, однак у зв`язку із перебуванням у гостях та веденням розмов «про життя», не звернув уваги на час та не був впевненим, що комендантська година вже розпочалась;
-          у відповідь на запитання про причини не здійснення доповіді з місця зупинки своєму керівнику, поліцейський зазначив, що був впевнений, що вжив не значну кількість алкоголю і що у нього не буде ніяких проблем;
-          у відповідь на запитання про причини відмови від проходження освідування на стан алкогольного, наркотичного та іншого сп`яніння, поліцейський зазначив, що боявся, що два стакани пива можуть показати якийсь відсоток алкоголю в організмі.
Згідно отриманих під час службового розслідування пояснень від ОСОБА_2 (дядька ОСОБА_1 ), останній зазначив, що під час перебування у гостях ОСОБА_1 вживав пиво у кількості двох склянок, після чого, на прохання ОСОБА_2 , сів за кермо транспортного засобу.
Опитані в межах службового розслідування: начальник управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України полковник поліції ОСОБА_3 , заступник начальника управління - начальник 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України ОСОБА_4 , заступник начальника 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України підполковник поліції ОСОБА_5 повідомили, що ними неодноразово наголошувалось на недопущенні випадків керування транспортними засобами у стані алкогольного сп`яніння. Всі співробітники управління були ознайомлені з вимогами керівництва Національної поліції України щодо безальтернативного звільнення співробітника, який керував транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння.
Згідно отриманих під час службового розслідування пояснень начальника 10-го відділу (забезпечення діяльності) Управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України підполковника поліції ОСОБА_6 , останній зазначив, що 20.08.2022 року о 00 год. 30 хв. йому зателефонував ОСОБА_1 та повідомив, що він перебуває в АДРЕСА_2 , куди його привезли співробітники УПП в Одеській області для проходження медичного освідування на предмет алкогольного сп`яніння.
24.08.2022 року начальником Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України затверджено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни капітаном поліції ОСОБА_1 .
За висновком Дисциплінарної комісії знайшли своє підтвердження відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування.
У зв`язку із чим, за неналежне виконання своїх службових обов`язків, що виразилося в порушенні вимог підпунктів 1, 2 частини першої статті 18 та статті 64 Закону України від 02 липня 2015 року №580-VIII «Про Національну поліцію», статей 1, 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, абзацу першого частини п`ятої статті 14 Закону України «Про дорожній рух», пункту 2.5 розділу II Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року №1306, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх вправ України від 09 листопада 2016 року №1179, пункту 2 статті першої наказу Національної поліції України від 19 липня 2022 року №507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», капітана поліції ОСОБА_1 (0041193), старшого оперуповноваженого 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, слід притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Так, під час службового розслідування Дисциплінарною комісією враховано, що капітан поліції ОСОБА_1 , перебуваючи поза службою, приблизно о 23:30 год. 19.08.2022 року рухався на власному автомобілі ВАЗ-111730, номерний знак НОМЕР_1 , разом з рідним братом матері, пенсіонером МВС ОСОБА_2 , був зупинений на блокпосту бійцями територіальної оборони біля будинку АДРЕСА_1 . В подальшому на блокпост було викликано працівників управління патрульної поліції в Одеській області, якими стосовно капітана поліції ОСОБА_1 складено протокол серії ААД №359683 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП. У ході проведення службового розслідування встановлено, що 24 лютого 2022 року Указом Президента України №64/2022 в Україні введено воєнний стан з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався, і станом на сьогодні діє до 21 листопада 2022 року. 19.08.2022 року близько о 23:20 год. біля будинку АДРЕСА_1 капітан поліції ОСОБА_1 , перебуваючи поза службою, у стані алкогольного сп`яніння керуючи автомобілем ВАЗ-111730, номерний знак НОМЕР_1 , на блокпосту був зупинений працівниками територіальної оборони за порушення правил комендантської години. Під час розмови працівників ТРО з пасажиром зазначеного автомобіля гр. ОСОБА_2 , останній почав словесний конфлікт, у зв`язку з чим на місце було викликано працівників поліції. По прибуттю працівників патрульної поліції на місце виклику було виявлено, що за кермом автомобіля знаходився ОСОБА_1 , який перебував з явними ознаками алкогольного сп`яніння. У зв`язку з цим, ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу у визначеному законом порядку, з використанням спеціального технічного приладу газоаналізатора «Alcotest DRAGER», на що останній відмовився. Пройти огляд в закладах охорони здоров`я останній також категорично відмовився. Ураховуючи викладене, поліцейськими УПП в Одеській області стосовно ОСОБА_1 складено адміністративний протокол серії ААД №359683 за ч. 1 ст. 130 (Керування транспортним засобом особою у стані алкогольного сп`яніння) КУпАП (пункт 2.5 ПДР). Адреса складання адміністративних матеріалів: вул. Академіка Воробйова, 9 в м. Одесі.
Таким чином, в ході службового розслідування встановлено, що на місці зупинки транспортного засобу капітан поліції ОСОБА_1 проявив нещирість та відмовився від проходження медичного огляду з метою підтвердження чи спростування факту вживання спиртних напоїв. Крім того, ОСОБА_1 , усвідомлюючи скоєння ним адміністративного правопорушення та бажаючи уникнути відповідальності, своєчасно не доповів про вказаний факт своєму безпосередньому керівництву. Така поведінка з боку ОСОБА_1 категорично суперечить вимогам Дисциплінарного статуту Національної поліції України, де визначено, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян, дотримуватися норм професійної та службової етики, а також виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим та дотримуватися етикету, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив проступки несумісні з подальшим проходженням служби в Національній поліції України.
Наказом начальника Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 24.08.2022 року №180, за неналежне виконання своїх службових обов`язків, що виразилося в порушенні вимог підпунктів 1, 2 частини першої статті 18 та статті 64 Закону України від 02 липня 2015 року №580-VIII «Про Національну поліцію», статей 1, 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, абзацу першого частини п`ятої статті 14 Закону України «Про дорожній рух», пункту 2.5 розділу II Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року №1306, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх вправ України від 09 листопада 2016 року №1179, пункту 2 статті першої наказу Національної поліції України від 19 липня 2022 року №507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», капітана поліції ОСОБА_1 (0041193), старшого оперуповноваженого 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, звільнено зі служби в поліції.
Вказаний наказ реалізований наказом Департаменту стратегічних розслідувань від 25.08.2022 року №359о/с.
Під час судового розгляду позивачем в спростування факту скоєння адміністративного правопорушення представлено Довідку Міської клінічної лікарні №10 м. Одеси від 25 серпня 2022 року №112, згідно якої 20 серпня 2022 року о 01 годині 05 хвилин у ОСОБА_1 здійснено забір сечі на токсикологічне дослідження, в результаті проведення якого встановлено відсутність етанолу.
Відповідно до результату токсикологічного дослідження №1146 від 22 серпня 2022 року, 22.08.2022 року у період з 15 год. 15 хв. до 15 год. 19 хв. здійснено аналіз біологічного матеріалу ОСОБА_1 , а саме сечі, за результатом якого етанол не виявлено.
Також, постановою Київського районного суду міста Одеси від 04 листопада 2022 року по справі №947/20670/22 провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, закрито у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Таким чином, не погоджуючись із звільненням зі служби в поліції, посилаючись на необґрунтованість та неправомірність наказів відповідача, недоведеність відповідачем вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, позивач звернувся до суду із цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши учасників, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Статтею 2 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIII передбачено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.
Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Основні обов`язки поліцейського закріплені у статті 18 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIIІ, згідно яких поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно із частинами 1, 2 статті 19 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Разом з цим, відповідно до частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Згідно із пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України від 02.07.2015 року №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Апеляційний суд враховує, що відповідно до частин 1, 2 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Частина 3 вказаної статті Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначає, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, у тому числі: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.
За правилами статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
За змістом статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до частин 1, 2, 3, 4, 6, 10 статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно із частинами 9, 15 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право, у тому числі: одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи.
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Відповідно до частин 1, 2 статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;
4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
5) користуватися правничою допомогою.
За правилами статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 року №2337-VIII у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Вказані положення Дисциплінарного статуту Національної поліції України кореспондуються із приписами наказу МВС України «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» від 07.11.2018 року №893, зареєстрованого Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за №1355/32807.
Слід також враховувати, відповідно до пункту 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року №1179, поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.
Згідно із пунктом 1 розділу ІІ Правил від 09.11.2016 року №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати.
Відповідно до абзацу 1 частини 5 статті 14 Закону України «Про дорожній рух» від 30.06.1993 року №3353-XII учасники дорожнього руху зобов`язані знати і неухильно дотримувати вимог цього Закону, Правил дорожнього руху та інших нормативно-правових актів з питань безпеки дорожнього руху.
У пункті 2.5 Розділу ІІ Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету міністрів України від 10.10.2001 року №1306, водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.
Також, Указом Президента України від 24.02.2022 року за №64/2022, затвердженим Законом від 24.02.2022 року №2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Зокрема, Указом Президента України від 14.03.2022 року за №133/2022, затвердженим Законом від 15.03.2022 року №7168, Указом Президента України від 18.04.2022 року №259/2022, затвердженим Законом від №2212-IX від 21.04.2022 року, Указом Президента України від 17.05.2022 року №341/2022, затвердженим Законом від №2263-IX від 22.05.2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.
На момент виникнення спірних правовідносин, Розпорядженням начальника Одеської обласної військової адміністрації було визначено, що з 25 травня 2022 року на території Одеси та Одеської області комендантська година діє з 23 години 00 хвилин до 05 годин 00 хвилин.
Аналіз наведених норм показав, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни.
Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставин, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Отже, в контексті спірних правовідносин в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.
Дискредитація звання рядового і начальницького складу національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.
Проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни та має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку.
Виходячи з обставин цієї справи, апеляційний суд враховує, що вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні чинних норм законодавства, пов`язаних із заходами правового режиму воєнного стану і правил дорожнього руху, а також норм, що регулюють діяльність поліцейського, підтверджуються належним чином оформленими матеріалами службового розслідування про обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку. Під час службового розслідування вивчено та досліджено як пояснення позивача по суті правопорушення, а також пояснення осіб, яким можуть бути відомі обставини правопорушення, інформацію щодо допущення поліцейським правопорушення, так і період перебування поліцейського на службі, наявність/відсутність діючих дисциплінарних стягнень.
Обставин, які б звільняли поліцейського від відповідальності, або ж незалежні від нього причини, які призвели до правопорушення, у висновку службового розслідування не встановлені.
Фактично порушення норм чинного законодавства не заперечувалось і позивачем під час проведення службового розслідування.
При цьому, за висновком Дисциплінарної комісії, порушення позивачем службової дисципліни виразились у тому, що позивач: проявив нещирість та відмовився від проходження медичного огляду з метою підтвердження чи спростування факту вживання спиртних напоїв; усвідомлюючи скоєння ним адміністративного правопорушення та бажаючи уникнути відповідальності, своєчасно не доповів про вказаний факт своєму безпосередньому керівництву; перебуваючи в стані сп`яніння самовпевнений у безкарності, сів за кермо транспортного засобу та порушив правила комендантської години, що в свою чергу викликало суспільний резонанс та критику суспільства на адресу Національної поліції України.
Враховуючи встановлені судом обставини та факти, апеляційний суд доходить висновку, що відповідачем були дотримані законодавчо встановлені вимоги щодо проведення службового розслідування, порушень порядку проведення службового розслідування допущено не було.
Окремо варто зауважити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
За таких обставин, необхідно погодитись з висновками суду першої інстанції, що при прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України.
Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Аргументи позивача про те, що постановою Київського районного суду м. Одеси від 04 листопада 2022 року у справі №947/20670/22, яка набрала законної сили і провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення, є слушними тільки в тій частині, що в діях позивача відсутній склад саме адміністративних правопорушень, однак не дисциплінарного проступку.
Крім того, як вірно зауважує відповідач, представлені позивачем медичні результати щодо проходження ним медичного освідування на предмет алкогольного сп`яніння та не перебування поліцейського у стані алкогольного сп`яніння складені з порушенням приписів розділу ІІІ Інструкції №1452/735, оскільки медичний огляд не проводився у присутності патрульних поліцейських із оформленням результатів у відповідних медичних документи (акт та висновок).
Також, про обставини події безпосередній керівник позивача дізнався у телефонному режимі від керівника іншого відділу, чим спростовуються його доводи про дотримання службової дисципліни і в цій частині. 
Враховуючи викладене, оскільки застосування до позивача дисциплінарного стягнення відбулось обґрунтовано та з дотриманням чинного законодавства, колегія суддів погоджується із правильністю висновків суду першої інстанції про необхідність залишення позову без задоволення.
З огляду на те, що висновки суду відповідають нормам матеріального і процесуального права та обставинам справи, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до вимог ст. 316 КАС України підлягає залишенню без змін.
Керуючись ст.ст. 139, 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2022 року - залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення, але може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.
Повний текст постанови складено та підписано 08.05.2023 року.

Головуючий суддя:                                                               О.В. Єщенко
                             
                         судді:                                                               А.В. Крусян
                                                                                                    
                                                                                                  О.В. Яковлєв