ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 року 
м. Київ
cправа №  910/4793/21 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Картере В.І. - головуючий, Пєсков В.Г., Погребняк В.Я.,
за участю секретаря судового засідання Заріцької Т.В.,
представників учасників справи:
скаржник - Вегера А.А.,
АТ КБ "ПриватБанк" - Куценко О.В.,
КП "Київтеплоенерго" - Юр М.А.,
ПАТ АК "Укргазбанк" - Семенченко Р.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_1  
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.03.2023 (колегія суддів у складі: Отрюх Б.В. - головуючий, Грек Б.М., Поляков Б.М.) 
та ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.11.2022 (суддя        Омельченко Л.В.)
у справі №910/4793/21
за заявою  ОСОБА_1 
про неплатоспроможність,

ВСТАНОВИВ:

Хід розгляду справи

1.          Фізична особа ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду міста Києва із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника.

2.          Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.04.2021 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 ; введено процедуру реструктуризації боргів боржника - фізичної особи ОСОБА_1 ; призначено керуючим реструктуризацією боргів фізичної особи ОСОБА_1 арбітражного керуючого Шевчука Віктора Всеволодовича; вжито заходів для забезпечення вимог кредиторів шляхом заборони фізичній особі ОСОБА_1 укладати правочини (договори) та заборони розпоряджатися її нерухомим майном; та ін.

3.           28.05.2021 до Господарського суду міста Києва від Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго", Акціонерного товариства "Альфа-Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Вердикт Капітал" надійшла заяви з грошовими вимогами до боржника у розмірі 24237,21 грн, 1370990,00 грн, 595484,96 грн відповідно.

4.           29.06.2021 до Господарського суду міста Києва від керуючого реструктуризацією боргів фізичної особи ОСОБА_1 арбітражного керуючого Шевчука В.В. надійшло клопотання про залучення до матеріалів справи наказу №1/інв від 24.06.2021 та протоколу інвентаризаційної комісії фізичної особи ОСОБА_1 від 25.06.2021.

5.           12.07.2021 до Господарського суду міста Києва від Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк "Укргазбанк" надійшла заява з грошовими вимогами до боржника у розмірі 11007383,69 грн.

6.           27.07.2021 до Господарського суду міста Києва від Головного управління ДПС у м. Києві (відокремлений підрозділ) надійшла заява про визнання кредитором боржника на суму 41370,83 грн.

7.           01.09.2021 до Господарського суду міста Києва від Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" надійшла заява з грошовими вимогами до боржника у розмірі 87405,90 грн.

8.          Ухвалою попереднього засідання від 23.10.2021 визнано кредиторами фізичної особи ОСОБА_1 : Товариство з обмеженою відповідальністю "Вердикт Капітал" на загальну суму 599923,98 грн, з яких: 4540,00 грн - судовий збір (позачергово); 298130,34 грн - основний борг, забезпечений заставою майна боржника (позачергово); 291768,74 грн - основний борг за рішенням суду (друга черга); 5484,90 грн - судовий збір за рішенням суду (друга черга); Акціонерне товариство "Альфа-Банк" на загальну суму 240324,17 грн, з яких: 4540,00 грн - судовий збір (позачергово); 231451,36 грн - основний борг за рішенням суду (друга черга); 4332,81 грн - пеня за рішенням суду (третя черга), у решті вимог - відмовлено; Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" на загальну суму 28744,21 грн, з яких: 4540,00 грн - судовий збір (позачергово); 24204,21 - основний борг (друга черга); Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк "Укргазбанк" на загальну суму 13323170,41 грн, з яких: 4540,00 грн - позачергово; 823000,00 грн - позачергово (за рахунок заставного майна); 12379826,56 грн - друга черга, 115803,85 - третя черга, без права вирішального голосу на зборах кредиторів та комітеті кредиторів; Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС, на загальну суму 31423,56 грн, з яких: 4540,00 грн - судовий збір (позачергово); 26883,56 грн - основний борг (перша черга) без права вирішального голосу на зборах кредиторів та комітеті кредиторів; у решті вимог - відмовлено; Акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк" на загальну суму 91945,90 грн, з яких: 4540,00 грн - позачергово, 24411,09 грн - друга черга; 62994,81 грн - третя черга без права вирішального голосу на зборах кредиторів та комітеті кредиторів; зобов`язано керуючого реструктуризацією боргів боржника - арбітражного керуючого Шевчука В.В. сформувати реєстр вимог кредиторів, оформивши його відповідно до вимог Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ); зобов`язано керуючого реструктуризацією боргів боржника арбітражного керуючого Шевчука В.В. провести збори кредиторів, які мають відбутись не пізніше 28.10.2021; розгляд справи про неплатоспроможність боржника - фізичної особи ОСОБА_1 у підсумковому засіданні призначено на 01.12.2021.

9.           26.10.2021 до Господарського суду міста Києва від боржника надійшли оригінали Декларацій про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність боржника за 2018-2020 роки та оригінал додатку №03 (опис майна боржника) від 26.10.2021.

10.          Постановою Північного апеляційного господарського суду від 20.12.2021 ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.10.2021 залишено без змін.

11.          До Господарського суду міста Києва від керуючого реструктуризацією боргів боржника арбітражного керуючого Шевчука В.В. надійшло клопотання про визнання боржника банкрутом та введення процедури погашення боргів боржника, протоколи №1, №2, №3 засідань зборів кредиторів у справі про банкрутство ОСОБА_1 з додатками та з доказами повідомлення учасників; звіт керуючого реструктуризацією боргів ОСОБА_1 з додатками; План реструктуризації боргів ОСОБА_1 .

12.          Також керуючим реструктуризацією боргів боржника повідомлено місцевий господарський суд, що у справі було 28.10.2021 проведено загальні збори кредиторів шляхом опитування відповідно до абз. 2 п. 1-2 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ, повторні перші загальні збори кредиторів 11.11.2021 та наступні перші загальні збори кредиторів 24.11.2021, які не відбулися, оскільки кредитори із необхідною кількістю голосів у встановлений строк не надали відповіді по жодному з питань порядку денного.

13.          Не погоджуючись з порядком проведення зборів кредиторів та поданим Планом реструктуризації боргів ОСОБА_1 , кредитори АТ КБ "ПриватБанк", АТ "Альфа-Банк" та КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" просили суд першої інстанції закрити провадження у справі №910/4793/21 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .

14.           17.11.2022 до Господарського суду міста Києва від ОСОБА_1 надійшли заперечення на клопотання про закриття провадження у справі.

Стислий виклад ухвали суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

15.          Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.11.2022 закрито провадження у справі №910/4793/21 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .

16.          Постановою Північного апеляційного господарського суду від 08.03.2023 ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.11.2022 залишено без змін.

17.          Приймаючи судові рішення, господарські суди з посиланням на ст.ст. 2, 123, 124, 126, 130 КУзПБ, дійшли висновку про закриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 , зважаючи на недобросовісну поведінка боржника і керуючого реструктуризацією, а також на те, що план реструктуризації боргів боржника не відповідає вимогам КУзПБ.

Стислий виклад вимог касаційної скарги та узагальнення доводів скаржника

18.           ОСОБА_1 (далі - скаржник) звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить cкасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.11.2022, постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.03.2023, а справу №910/4793/21 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 передати до Господарського суду міста Києва.

19.          Скаржник у касаційній скарзі з урахуванням заяви про усунення недоліків наводить підстави касаційного оскарження, які передбачені пунктами 1 та 4 ч. 2 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України). 

20.          Так, скаржник зазначає, що судами при винесенні оскаржуваних рішень було застосовано ст.ст. 123, 124, ч. 11 ст. 126 КУзПБ без врахування висновків Верховного Суду у подібних правовідносинах, викладених у постановах від 26.05.2022 у справі №903/806/20, від 15.06.2022 у справі №922/3911/19. 

21.          Також у касаційній скарзі скаржник посилається на те, що судами попередніх інстанцій не надано оцінки всім обставинам справи, зокрема, щодо недобросовісної поведінки керуючого реструктуризацією боржника Шевчука Віктора Всеволодовича при розробці плану реструктуризації та не було надано оцінки діям кредиторів у справі.

22.          Скаржник вважає, що встановивши недобросовісну поведінку керуючого реструктуризацією, судами не встановлено порушень, недобросовісної поведінки боржника при розробці плану реструктуризації, оскільки саме на керуючого реалізацією боржника покладено обов`язок забезпечити розроблення плану відповідно до вимог ст. 124 КУзПБ, з урахуванням економічно обґрунтованих пропозицій сторін.

23.          Скаржник також зазначає, що встановлена господарським судом відсутність в декларації боржника інформації про зареєстровану за її батьком квартири, жодним чином не впливає на платоспроможність боржника та задоволення вимог кредиторів, оскільки є особистою приватною власністю боржника, у зв`язку з чим, судами фактично прийнято формальний підхід при розгляді питання щодо закриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .

24.          Крім того, на думку скаржника, суди першої та апеляційної інстанцій не надали оцінки діям кредиторів у справі, які полягають у неналежній реалізації останніми власних правомочностей та відсутність у останніх інтересу щодо переходу до процедури реалізації активів ОСОБА_1 , оскільки в ході процедури реструктуризації не встановлено обставин приховування боржником активів, за рахунок яких могли бути задоволені вимоги кредиторів, не встановлено обставин приховування активів, які були придбані за рахунок коштів кредиторів, відповідно подаючи клопотання про перехід до процедури погашення боргів ОСОБА_1 мала на меті реалізувати всі належні їй активи для задоволення вимог кредиторів та розуміла наслідки визнання її банкрутом, про що зазначила у відповідному клопотанні.

Узагальнений виклад позицій інших учасників справи

25.          У відзивах на касаційну скаргу АТ КБ "ПриватБанк" та Комунальне підприємство Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" просять касаційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.11.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.03.2023 - без змін.

26.          У відзивах зазначено, що доводи поданої скарги, які вже на стадії касаційного оскарження "конвертувались" у нібито наявність претензій до керуючого реструктуризації, не спростовують висновків господарських судів попередніх інстанцій, оскільки: а) збори кредиторів скликались неодноразово, на які боржник жодного разу не брала участі і взагалі не цікавилась перебігом процедури; б) про недоліки декларацій боржника, відсутності плану реструктуризації кредитор AT КБ "ПриватБанк" неодноразово повідомляв як на зборах кредиторів так і в суді першої інстанції - ще до подання клопотання про закриття провадження у справі (подавались письмові пояснення щодо обставин, що склались у процедурі реструктуризації); на підтвердження самостійно виявлених недоліків були надані належні і допустимі докази, зокрема щодо питання права користування квартирою було надано копію паспорта особи із зазначенням відомостей про реєстрацію місця проживання; в) боржник надала план реструктуризації, який не є планом (запропоновано погашати вимоги кредиторів у розмірі 0,00 грн) та не відповідає вимогам КУзПБ, що позбавляє кредиторів можливості його розгляду; ненадання плану реструктуризації відповідно до вимог КУзПБ свідчить про невиконання боржником свого основного обов`язку у процедурі та є самостійною підставою для закриття провадження у справі.

27.          У відзивах також вказано, що приписи ч. 1 ст. 130 КУзПБ не повинні застосовуватися суто формально та зводитися до підрахунку строків чи встановлення відсутності/наявності рішення зборів кредиторів про схвалення плану реструктуризації боргів боржника без встановлення господарським судом обставин справи, перевірки дотримання процесуальних гарантій реалізації прав і захисту інтересів сторін, а також з`ясування підстав для закриття провадження у справі, зокрема за ч. 7 ст. 123, ч. 11 ст. 126 КУзПБ.

28.          Кредитори зазначають, що процедура неплатоспроможності фізичної особи не є процедурою списання боргів. Не пропонуючи кредиторам жодних умов, боржник очевидно діє недобросовісно і таким діям повинна надаватись відповідна оцінка в рамках застосування судового контролю, що і відбулось.

29.          При цьому, кредитори звертають увагу на те, що згідно з матеріалами справи №910/4793/21 ні під час розгляду справи у суді першої інстанції, ні під час апеляційного перегляду справи, скаржник жодного разу не робив зауважень щодо роботи арбітражного керуючого у справі і не звертався до суду з відповідними скаргами. Отже, твердження скаржника щодо негативної ролі арбітражного у справі тільки на стадії касаційного оскарження додатково вказує на недобросовісну поведінку боржника.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій

30.          Предметом касаційного перегляду у цій справі є питання дотримання судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права під час вирішення питання про закриття провадження у справі №910/4793/21 у зв`язку із недобросовісною поведінкою боржника і керуючого реструктуризацією, а також з огляду на те, що план реструктуризації боргів боржника не відповідає вимогам КУзПБ.

31.          З урахуванням встановлених ст. 300 ГПК України меж розгляду справи судом касаційної інстанції, Верховний Суд переглядає судові рішення в межах вимог та доводів касаційної скарги.

32.          Відповідно до ч. 1 ст. 2 КУзПБ (тут і далі в редакції на дату спірних правовідносин) провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, ГПК України, іншими законами України.

33.          Особливості відновлення платоспроможності боржника, який є фізичною особою, визначено Книгою четвертою КУзПБ.

34.          За ч. 2 ст. 6 КУзПБ щодо боржника - фізичної особи застосовуються такі судові процедури: реструктуризація боргів боржника; погашення боргів боржника. Процедура погашення боргів боржника вводиться у справі про неплатоспроможність разом з визнанням боржника банкрутом.

35.          Регулювання процедури реструктуризації боргів боржника - фізичної особи наведено в розділі ІІІ "Реструктуризація боргів боржника" Книги четвертої "Відновлення платоспроможності фізичної особи" КУзПБ (ст.ст. 124-129 КУзПБ).

36.          Реструктуризація боргів боржника - це судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника (ст. 1 КУзПБ).

37.          Отже, ця судова процедура є першим, обов`язковим та пріоритетним етапом справи про неплатоспроможність фізичної особи, у якій боржник може реалізувати право на зміну способу та порядку сплати боргів з урахуванням його об`єктивних можливостей і прагнення до розрахунку з кредиторами, маючи гарантії залишення частини доходу на задоволення побутових потреб та може отримати прощення (списання) кредиторських вимог чи їх частини.

38.          За приписами КУзПБ судова процедура реструктуризації боргів боржника має строковий характер та вводиться одночасно з відкриттям провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи.

39.          В ухвалі про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника господарський суд зазначає, зокрема, строк підготовки та подання до господарського суду плану реструктуризації боргів боржника, який не може перевищувати трьох місяців з дня проведення підготовчого засідання суду (п. 8 ч. 5 ст. 119 КУзПБ).

40.          Попереднє засідання суду проводиться не пізніше 60 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (ч. 2 ст. 122 КУзПБ).

41.          Стаття 124 КУзПБ встановлює загальні вимоги до плану реструктуризації боргів боржника, серед яких є вимоги до умов, що мають бути зазначені у цьому плані (частина друга), а частиною четвертою цієї статті також визначені загальні вимоги до виконання плану реструктуризації боргів боржника.

42.          Так, ч. 2 ст. 124 КУзПБ визначено, що у плані реструктуризації боргів боржника зазначаються: 1) обставини, які спричинили неплатоспроможність боржника; 2) інформація про визнані судом вимоги кредиторів із зазначенням їх розміру та черговості задоволення; 3) інформація про майновий стан боржника за результатами проведених заходів з виявлення та складання опису майна боржника (проведення інвентаризації); 4) інформація про всі доходи боржника, у тому числі доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів; 5) розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів; 6) вимоги кредиторів до боржника, які будуть прощені (списані) у разі виконання плану реструктуризації боргів; 7) розмір суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб, у розмірі не менше одного прожиткового мінімуму на боржника та на кожну особу, яка перебуває на його утриманні.

43.          Згідно з ч. 3 ст. 124 КУзПБ план реструктуризації боргів боржника може містити положення про: 1) реалізацію в процедурі реструктуризації боргів частини майна боржника, у тому числі того, що є предметом забезпечення, черговість, строки реалізації такого майна та кошти, які планується отримати від його реалізації; 2) зміну способу та порядку виконання зобов`язань, у тому числі розміру та строків погашення боргів; 3) відстрочення чи розстрочення або прощення (списання) боргів чи їх частини; 4) виконання зобов`язань боржника третіми особами, зокрема шляхом укладення договору поруки, гарантії та інших правочинів згідно з цивільним законодавством; 5) інші заходи, спрямовані на покращення майнового стану боржника та задоволення вимог кредиторів (перекваліфікація, працевлаштування тощо). Задоволення вимог кредиторів здійснюється арбітражним керуючим пропорційно за рахунок коштів, отриманих від виконання плану реструктуризації боргів, у черговості, визначеній цим Кодексом.

44.          У свою чергу, розроблення проекту плану реструктуризації має відбуватися відповідно до вимог ст. 124 КУзПБ, зокрема, щодо форми і змісту проекту плану, це дасть можливість зборам кредиторів оцінити перспективу відновлення платоспроможності боржника та дасть можливості прийняття рішення про його схвалення та подання на затвердження господарському суду або відхилення і прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів.

45.          За змістом ч. 1 ст. 130 КУзПБ господарський суд ухвалює постанову про визнання боржника банкрутом і введення процедури погашення боргів боржника у двох випадках, якщо: - протягом 120 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зборами кредиторів не прийнято рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника; - зборами кредиторів прийнято рішення про перехід до процедури погашення боргів боржника.

46.          Ця норма хоча і регламентує початок судової процедури погашення боргів боржника, проте не визначає всіх випадків її введення та усієї сукупності підстав, що належить з`ясувати суду для переходу до наступної судової процедури у справі.

47.          Зокрема, у постанові судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 26.05.2022 №903/806/20 (на яку в тому числі посилається скаржник) було відзначено, що до встановленого строку визнання боржника банкрутом за ч. 1 ст. 130 КУзПБ господарський суд у судовому засіданні, призначеному згідно з п. 2 ч. 4 ст. 122 КУзПБ, зобов`язаний з`ясувати причини неподання на затвердження плану реструктуризації боргів і позиції сторін та за результатами ухвалити рішення про визнання боржника банкрутом і введення процедури погашення боргів боржника, або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність в порядку ч. 11 ст. 126 КУзПБ.

48.          Відповідно до ч. 11 ст. 126 КУзПБ якщо протягом трьох місяців з дня постановлення ухвали про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність і введення процедури реструктуризації боргів боржника до господарського суду не поданий погоджений боржником і схвалений кредиторами план реструктуризації боргів боржника, господарський суд має право прийняти рішення про визнання боржника банкрутом і відкриття процедури погашення боргів боржника відповідно до цього Кодексу або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність.

49.          У постанові Верховного Суду від 25.08.2021 у справі №925/473/20 викладена правова позиція, що також підтримана у постанові судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі №910/6639/20, за змістом якої суд може прийняти рішення про перехід до процедури погашення боргів боржника, лише за умови добросовісного виконання боржником своїх обов`язків та якщо протягом 120 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зборами кредиторів не прийнято рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника (ч. 1 ст. 130 КУзПБ).

50.          Адже, у справах про неплатоспроможність фізичних осіб існує ризик ігнорування боржниками мети і завдань процедури реструктуризації боргів, що може полягати у не розробленні та не поданні на розгляд кредиторам проекту плану реструктуризації, надання фіктивного (зазначення вигаданих розмірів сум погашення чи інших відомостей) та невиконуваного плану реструктуризації, який не відповідатиме вимогам ст. 124 КУзПБ, пасивній участі боржника в цій процедурі.

51.          Така поведінка може пояснюватись прагненням боржників спонукати кредиторів до відхилення такого плану (не прийняття рішення щодо його схвалення зборами кредиторів), що зі спливом 120 днів з дня відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 130 КУзПБ) створює формальні підстави для переходу в процедуру погашення боргів.

52.          Верховний Суд зауважив, що вказане безперечно не повинно залишатись поза судовим контролем, оскільки господарський суд та сторони (учасники) справи не позбавлені можливості надавати оцінку поведінці боржника: чи є вона відкритою, зрозумілою, своєчасною та добросовісною чи, навпаки, недобросовісною, такою, що містить ознаки ухилення від виконання зобов`язань, маючи на меті фактичне списання заборгованості перед кредиторами, що може свідчити про зловживання правом на доступ до суду зі зверненням із заявою про неплатоспроможність.

53.          Отже, у випадку неподання до господарського суду протягом трьох місяців погоджений боржником і схвалений кредиторами план реструктуризації боргів боржника, суд, через призму судового контролю, повинен за своїм внутрішнім переконанням оцінити за наявними у матеріалах справи доказами причини неподання погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів, які можуть полягати за одних обставин у діях/бездіяльності кредиторів, за інших обставин - у діях/бездіяльності боржника, при цьому враховуючи добросовісність поведінки учасників провадження у справі про неплатоспроможність.

54.          У розвиток цієї правової позиції Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 26.05.2022 у справі №903/806/20 наголосив, що добросовісність боржника - фізичної особи є визначальним критерієм для оцінки обставин і підстав якими КУзПБ зумовлює вирішення судом питання щодо подальшого руху справи, зокрема закриття провадження про неплатоспроможність фізичної особи у випадках, передбачених ст.ст. 123, 126, 128 КУзПБ. Тому, обставини, що свідчать про недобросовісну поведінку боржника у сукупності з іншими обставинами справи підлягають врахуванню господарським судом як підстави для ухвалення рішення про закриття провадження у справі, замість переходу до процедури погашення боргів боржника.

55.          Такими обставинами можуть бути, серед іншого ненадання боржником обґрунтованих пояснень стосовно обставин неплатоспроможності (руху активів, витрачання отриманих від кредиторів коштів тощо); зазначення у декларації працездатного боржника відомостей про доходи, що значно менші за відповідний середній показник у регіоні та за відповідною спеціальністю; посилання у декларації про майновий стан на ненадання інформації членом сім`ї боржника за умови, що така інформація є необхідною для з`ясування суттєвих для справи обставин, або у інший спосіб ухилення боржника від конструктивної співпраці з кредиторами, керуючим реструктуризацією чи від відкритої взаємодії з судом, економічна необґрунтованість та/або очевидна невиконуваність плану реструктуризації, яка може призвести до явного порушення прав кредиторів щодо отримання боргу в розумні строки.

56.          Крім того, у постанові Верховного Суду від 22.09.2021 у справі №910/6639/20 вказано, що тлумачення ч. 5 ст. 116 КУзПБ, з огляду на мету правового регулювання відносин неплатоспроможності боржників-фізичних осіб, дає підстави для висновку, що до членів сім`ї такого боржника в обов`язковому порядку необхідно віднести його дітей (у тому числі повнолітніх), батьків та осіб, які перебувають під опікою чи піклуванням боржника, незалежно від того, що вони не проживають з ним спільно, не пов`язані спільним побутом і не мають взаємних прав та обов`язків.

57.          Зважаючи на викладене, суди попередніх інстанцій проаналізовали зміст плану реструктуризації стосовно відповідності його положенням ст. 124 КУзПБ через призму його реальності, виконуваності та відповідності самій природі реструктуризації, в тому числі дослідили причини незгоди кредиторів з таким планом та його умовами.

58.          Господарські суди встановили, що за ОСОБА_3 (батько ОСОБА_1 ) встановлено факт реєстрації та користування квартирою за адресою: АДРЕСА_1 , про що зауважено кредитором АТ КБ "ПриватБанк" у відповіді на збори кредиторів у справі №910/4793/21, однак, вказана інформація відсутня у декларації ОСОБА_1 , що є порушенням вимог КУзПБ та положень наказу Міністерства Юстиції України №2627/5 від 21.08.2019 "Про затвердження форми Декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність".

59.          При цьому, неповнота зазначення ОСОБА_1 майнового стану членів її сім`ї є підставою відповідно до ч. 7 ст. 123 КУзПБ для закриття провадження у справі.

60.          Так, у постанові Верховного Суду від 15.06.2022 у справі №922/3911/19 (на яку також посилається скаржник), Верховний Суд погодився із висновком суду першої інстанції, який підтримав апеляційний господарський суд, що провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 7 ст. 123 КУзПБ, оскільки збори кредиторів відмовили у схваленні плану реструктуризації боргів та з огляду на встановлені обставини, що в деклараціях боржника (в тому числі уточнених деклараціях) подана неповна інформація про його майновий стан, комітет кредиторів відповідно до наданих йому повноважень ч. 8 ст. 123 КУзПБ звернувся до суду з клопотанням про закриття провадження у справі про неплатоспроможність.

61.          Посилання скаржника на те, що встановлена господарським судом відсутність в декларації боржника інформації про зареєстровану за її батьком квартири, жодним чином не впливає на платоспроможність боржника та задоволення вимог кредиторів, оскільки є особистою приватною власністю боржника, є безпідставними, оскільки це не спростовує встановленого господарськими судами факту неповноти поданої боржником інформації про його майновий стан, що суперечить КУзПБ.

62.          Крім того, господарські суди додатково встановили, що поданий на погодження зборів кредиторів у справі план реструктуризації боржника ОСОБА_1 не відповідає меті процедури реструктуризації боргів та вимогам ст. 124 КУзПБ, адже, метою і завданням процедури реструктуризації боргів, зокрема, є забезпечення розгляду кредиторами розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. При цьому, такий документ слід вважати закономірними очікуваннями кредиторів як в частині його розгляду, так і в період його реалізації, коли відбувається фактичне погашення їх вимог в межах процедури реструктуризації.

63.          Планом реструктуризації боржника - ОСОБА_1 у справі №910/4793/21 передбачено, що розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів складає 0,00 грн. Проте, боржницею наголошено про можливість нею протягом 60-ти місяців отримати дохід у сумі 996000,00 грн (після податкових відрахувань 801780,00 грн) та про те що, їй залишатимуться на задоволення побутових потреб протягом 60-ти місяців 272400,00 грн. Тобто, боржниця виділяючи кредиторам для погашення вимог 0,00 грн є недобросовісною, враховуючи, що різниця між отриманим доходом і сумою для задоволення побутових потреб, складає 529380,00 грн. 

64.          Отже, суди правильно зауважили, що ОСОБА_1 переслідує виключно цілі списання боргів шляхом швидкого переходу до наступної процедури, визначеної КУзПБ, що свідчить про існування правових підстав для закриття провадження у справі на підставі ч. 11 ст. 126 КУзПБ.

65.          Крім того, боржником проігноровано відповіді та зауваження АТ КБ "ПриватБанк" від 10.11.2021, від 24.11.2021; відповідь та зауваження КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" від 11.11.2021 №30/7/3/ НОМЕР_1 ; пояснення АТ КБ "ПриватБанк" від 30.11.2021; пояснення АТ "Альфа-Банк", подані 20.05.2022; заперечення КП виконавчого органу Київради (КМДА) "Київтеплоенерго" від 05.07.2022 №30/7/3/8094 та не було подано докази на спростування тверджень про зазначення боржником неповної та недостовірної інформації стосовно майнового стану батька боржника - ОСОБА_3 .

66.          Також боржником та керуючим реструктуризацією боргів боржника не надано на розгляд зборів кредиторів іншого дійсного та реального плану реструктуризації боргів ОСОБА_1 , що передбачав би реальний розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів, враховуючи інформацію, надану боржником про можливість нею протягом 60-ти місяців отримати дохід у сумі 996000,00 грн (після податкових відрахувань 801780,00 грн) та про те що, їй залишатимуться на задоволення побутових потреб протягом 60-ти місяців 272400,00 грн. Натомість, план реструктуризації боргів боржника, наявний у матеріалах справи, не відповідає вимогам ст. 124 КУзПБ, що в свою чергу позбавляє кредиторів закономірних очікувань як в частині його розгляду, так і в частині фактичного погашення вимог у межах процедури погашення боргів боржника.

67.          Верховний Суд зауважує, що метою і завданням процедури реструктуризації боргів, зокрема, є забезпечення розгляду кредиторами розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. При цьому, такий документ слід вважати закономірними очікуваннями кредиторів, як в частині його розгляду, так і в період його реалізації, коли має місце фактичне погашення їх вимог в межах процедури реструктуризації.

68.          У свою чергу розроблення проекту плану реструктуризації має відбуватися згідно з вимогами ст. 124 КУзПБ, зокрема, щодо форми і змісту проекту плану, це дасть можливість зборам кредиторів оцінити перспективу відновлення платоспроможності боржника та дасть можливості прийняття рішення про його схвалення та подання на затвердження господарському суду або відхилення і прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів.

69.          Під час подання до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність обов`язком боржника є складення реального (виконуваного) проекту плану реструктуризації, який після розгляду господарським судом грошових вимог та формування реєстру кредиторів розробляється, уточнюється та погоджується з кредиторами.

70.          Відтак, невідповідність плану реструктуризації боргів боржника вимогам КУзПБ фактично свідчить, що мета процедури реструктуризації боргів боржника, передбачена Кодексом, не виконується.

71.          Виходячи із встановлених у цій справі фактичних обставин, вищезазначених положень законодавства та правових висновків Верховного Суду, Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що ненадання боржником повних і достовірних відомостей щодо майна її батька, відсутність реального плану реструктуризації з урахуванням інтересів кредиторів, пасивної поведінки боржника протягом усього періоду розгляду справи в суді першої інстанції, тобто доказів сумлінного виконання обов`язків боржника, свідчить про недобросовісну поведінку боржника, що є достатньою підставою для закриття провадження у справі про неплатоспроможність за ч. 11 ст. 126 КУзПБ.

72.          Твердження скаржника у касаційній скарзі про наявність претензій до керуючого реструктуризацією, Верховний Суд відхиляє, бо в матеріалах справи відсутні докази про те, що під час розгляду справи у суді першої чи апеляційної інстанцій, скаржник звертався до суду з відповідними скаргами. 

73.          З огляду на викладене, доводи касаційної скарги про неправильне застосування та порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права при ухваленні судових рішень, що оскаржуються, як і аргументи про неврахування висновків Верховного Суду щодо застосування таких норм, не знайшли свого підтвердження за під час касаційного перегляду справи.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

74.          Відповідно до ст. 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

75.          Зважаючи на викладене, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а постанови суду апеляційної інстанції та ухвали суду першої інстанції, - без змін. 

Судові витрати

76.          У зв`язку з тим, що Верховний Суд залишає касаційну скаргу без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у суді касаційної інстанції, покладаються на скаржника. 

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.03.2023 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.11.2022 у справі №910/4793/21 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                                       В. Картере

Судді                                                                                                    В. Пєсков 

                                                                                                    В. Погребняк