П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

19 травня 2023 р.	м.Одеса	Справа № 420/18043/22	
Головуючий в 1 інстанції: Катаєва Е.В.
                                                                                          Дата і місце ухвалення 02.03.2023р., м. Одеса
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Головуючого судді:     Бойка А.В.,
                         суддів:   Федусика А.Г,
                                        Шевчук О.А.,
за участю секретаря –    Челак Р.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення  Одеського окружного адміністративного суду від 02 березня 2023 року по справі  за позовом    ОСОБА_1 до   Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В:
У грудні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, в якому просив: 
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області № 401 від 31.05.2022 року «Про застосування дисциплінарного стягнення» у частині що стосується застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Херсонській області «Про особовий склад» від 22.06.2022 року № 417 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».
- поновити позивача на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 Скадовського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Херсонській області на його користь грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.         
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від  02.03.2023 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилався на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи.
В поданій апеляційній скарзі апелянт наполягав на неможливості виконання наказу про евакуацію через необізнаність з ним, а також через неможливість покинути територію Херсонської області у зв`язку з її окупацією. Крім того апелянт вказував на перебування його на лікарняному через зламану руку, що також унеможливлювало виїзд до місця дислокації ГУНП.
На думку апелянта вказані обставини не були враховані дисциплінарною комісією при проведенні службового розслідування, що призвело до неправомірного накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. 
Зважаючи на викладене апелянт просив скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 02.03.2023року та прийняти нове судове рішення про задоволення позову.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи колегія суддів дійшла наступного:

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Скадовського районного відділу поліції ГУ НП в Херсонській області.  
Згідно з інформаційною довідкою ГУ НП в Херсонській області від 01.08.2022 року 24 лютого 2022 року розпочалося військове вторгнення на територію Херсонської області. Начальником ГУ НП в Херсонській області був наданий наказ особовому складу структурних підрозділів ГУНП в Херсонській області і міжрегіональним територіальним підрозділам НП України з місцем дислокації в м. Херсон - в черговій частині главку отримати табельну та автоматичну зброю та розпочати заходи по евакуації зброї та матеріальних цінностей.
Після інформування керівництва Національної поліції України про поточну ситуацію начальником ГУНП в Херсонській області полковником поліції ОСОБА_2 було віддано наказ про евакуацію особового складу ГУНП в Херсонській області та його структурних підрозділів до м. Миколаїв.
Наказом ГУ НП в Херсонській області від 24.02.2022 року №87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області у безпечний район» (далі наказ №87) з 06:00 год 24.02.2022 введено в дію план евакуації (передислокації) підрозділів ГУ НП в Херсонській області у безпечний район. У зв`язку із веденням активних дій на більшості території Херсонської області основним місцем евакуації ГУНП в Херсонській області визначено Миколаївську область, додатковими - Кіровоградську, Чернівецьку та Івано - Франківську області (а.с.175).
07.05.2022 року працівниками ГУ НП в Херсонській області у приміщенні ГУ НП в Миколаївській області складений акт про те, що станом на 18:00 год 07.05.2022 відсутні на службі без поважних причин поліцейські підрозділів ГУ НП в Херсонській області, які згідно з наказом №87 не прибули (не евакуювались) до місця передислокації, зокрема – старший сержант поліції ОСОБА_1 – поліцейський сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 Скадовського районного відділу поліції (т. 1 а.с. 154). Також, відповідний акт був складений 10.05.2022 (т. 1 а.с. 156) та 31.05.2022 (т. 1 а.с. 157).
10.05.2022 року заступник начальника ГУНП в Херсонській області Олександр Баклан звернувся до начальника Головного управління Національної поліції в Херсонській області з доповідною запискою № 644/04/2-2022, в якій вказав, що  станом на 07.05.202 року відсутні на службі без поважних причин поліцейські підрозділів ГУНП в Херсонській області, які згідно наказу ГУНП №87 не прибули (евакуювалися) до місця передислокації Головного управління або до безпечних районів. У зв`язку з вказаним у доповідній записці заступник начальника ГУНП в Херсонській області просив начальника Головного управління Національної поліції в Херсонській області призначити проведення службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни, що виразилося у відсутності на службі без поважних причин, у тому числі, щодо сержанта поліції ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 107).
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 10.05.2022 року № 184 було призначено службове розслідування за вказаними в доповідній записці фактами та сформовано дисциплінарну комісію (т. 1 а.с. 108-109).
Відповідно до наказу начальника Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 10.05.2022 року № 185, апелянту з 10.05.2022 року припинена виплата грошового забезпечення (т. 1 а.с. 137).
28.05.2022 року працівника ГУНП в Херсонській області складено акт про неприбуття працівників для надання пояснень, в якому зазначено, що станом на 10:00 год 28.05.2022 року старший сержант поліції ОСОБА_1 для надання пояснень з приводу проведеного службового розслідування  не прибув та про причини свого неприбуття не повідомив.
31.05.2022 року начальником Головного управління Національної поліції в Херсонській області затверджено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками служб та підрозділів ГУНП в Херсонській області, що виразилось у невиконанні наказу начальника ГУНП щодо евакуації (передислокації) підпорядкованих підрозділів у визначений безпечний район, а також відсутності деяких працівників поліції без поважних причин на службі (т. 1 а.с. 110-123).
Так, у висновку вказано, що станом на 07.05.2022 року ОСОБА_1 був відсутній на службі без поважних причин, не прибув (евакуювався) до місяця передислокації Головного управління або безпечного місця. За фактом відсутності на службі, 07.05.2022 та 10.05.2022 складено акти про відсутність на службі. 
Вказівку евакуюватися працівникам поліції було надано у месенджері заступником начальника ГУНП в Херсонській області Захарченком Д.А. 25.02.2022 року в обідній час. Опитані під час службового розслідування керівники підрозділів (служб) та територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП в Херсонській області, підлеглі яких відсутні на службі без поважних причин, зазначили, що наказ начальнику ГУНП щодо здійснення евакуації в безпечний район (м. Миколаїв чи інші визначені райони) доводили своєму підлеглому особовому складу у телефонному режимі або за допомогою месенджерів.
Пояснення працівників поліції з приводу неможливості евакуюватися, у зв`язку із відсутністю безпечних коридорів для виїзду з окупованої території, дисциплінарна комісія не розцінила як такі, що підтверджують поважність причин відсутності на службі в період воєнного стану, оскільки станом на 31.05.2022 року 1523 працівника поліції ГУ НП в Херсонській області виконали наказ начальника про евакуацію та несуть службу на підконтрольній території. 
Згідно з п. 3 висновку службового розслідування від 31.05.2022 комісія вважала, за грубе порушення службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, вимог частини 4 статті 8, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 , пункту 24 статті 23, пункту 2 статті 24, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції, абзацу 1, 2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 – поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 Скадовського районного відділу поліції застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
31.05.2022 року ГУНП в Херсонській області прийнято наказ № 401, пунктом 1 якого, за грубе порушення службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, вимог частини 4 статті 8, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 , пункту 24 статті 23, пункту 2 статті 24, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції, абзацу 1, 2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 – поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 Скадовського районного відділу поліції, звільнено зі служби в поліції (т. 1 а.с. 158).
22.06.2022 року начальник ГУНП в Херсонській області прийняв наказ № 417 о/c, яким, відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 – поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 Скадовського районного відділу поліції (т. 1 а.с. 160).
Вирішуючи спір та відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувані накази були прийняті на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття оскаржуваних наказів, безсторонньо (неупереджено); добросовісно та розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне:
Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини першої статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.
Відповідно до преамбули Закону України «Про національну поліцію» №580-VIII від 02.07.2015 (надалі Закон №580-VIII), цей Закон визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини 1 ст. 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно з частинами 1, 2 ст. 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Статтею 64 Закону №580-VIII визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (надалі Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
За приписами частини 1 статті 1 Дисциплінарного Статуту службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Пунктами 1, 4, 5 частини 3 статті 1 Дисциплінарного Статуту передбачено, зокрема, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:
- бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
- безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
- вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника.
Відповідно до абзаців першого, другого та дванадцятого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:
- неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
- професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;
- інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно з ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).
Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначений статтею 19 Дисциплінарного статуту.
Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Дисциплінарним статутом визначено обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського та обставини, що обтяжують відповідальність поліцейського.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.
У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.
У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.
У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.
У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.
Згідно з частинами 1, 2 ст. 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.
У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російською Федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан.
Згідно з п. 13 ч. 4 ст. 9 Закону України «Про критичну інфраструктуру», до життєво важливих функцій та/або послуг, порушення яких призводить до негативних наслідків для національної безпеки України, належать, зокрема: правопорядок, здійснення правосуддя, тримання під вартою.
Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.
Згідно з ч. 2, 3 ст. 24 Закону №580-VIII у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.
У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.
Таким чином, підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.
Відповідно до ч. 1 ст. 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених розділом V Дисциплінарного статуту.
Як вбачається з матеріалів справи, підставою для проведення службового розслідування стала фактична відсутність апелянта на службі з 24.02.2022 року та невиконання апелянтом наказу керівника про евакуацію з міста Херсона.
Фактична відсутність апелянта на службі підтверджується наявними в матеріалах справи актами від 07.05.2022 № 621/2/02-2022, від 10.05.2022 № 660/2/02-2022 та від 31.05.2022 № 1036/2022 та не заперечується позивачем у справі.
Звертаючись з позовом до суду першої інстанції, а також в апеляційній скарзі позивач вказував на неправомірність оскаржуваних ним наказів про застосування дисциплінарних стягнень та звільнення його зі служби, з огляду на не врахування обставин, які унеможливлювали його евакуацію, а саме, відсутність «зелених коридорів» для евакуації людей на підконтрольну Україні, та невдалі спроби евакуації на підконтрольну Українi територію через блокування виїзду з Херсонської області, а також  отримання ним побутової травми - перелому руки. 
З огляду на зазначене апелянт вказував на відсутність його вини у порушенні дисципліни та Присяги, а також на наявність поважних причин відсутності на роботі.
Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до наказу начальника ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 року № 87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район», наказано з 06.00 24 лютого 2022 року ввести в дію План евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район (п. 1 наказу). Основним місцем евакуації визначити Миколаївську область (п.2 наказу). Заступникам начальника Головного управління, керівникам структурних підрозділів апарату, начальникам територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП та підпорядкованих їм відділів і відділень поліції забезпечити виконання заходів, передбачених Планом. Організувати завантаження та вивезення у визначені безпечні райони службової документації, зброї та інших матеріальних цінностей. Довести до відома підпорядкованих працівників інформацію щодо місця передислокації ГУНП у відповідних областях (п. 3 наказу).
Також судом  першої інстанції встановлено, що згідно наявних в матеріалах справи пояснень начальника ВП №1 Скадовського РВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 (безпосереднього керівника позивача), 24.02.2022 року близько 05:00 год після отримання сигналу «Збір, Бойова тривога» ним було відкрито два конверти невідкладних дій керівництва ВП у разі отримання вказаного сигналу і виконано дії вказані в одному з них, згідно схеми оповіщення проведено оповіщення про збір всього особового складу ВП та оповіщення необхідності евакуації 100% особового складу з ВП №1 Скадовського РВП ГУНП в Херсонській області. Особовий склад прибув до ВП №1 Скадовського РВП ГУНП в Херсонській області, після чого у ЧЧ частини отримав вогнепальну зброю та спеціальні засоби (Каски, БЖ) і почав вживати заходи щодо евакуації майна, а саме збору службової документації, речей, зброї, транспортних засобів. Потім відбулося шикування особового складу у дворі ВП і всім доведено команду щодо необхідності евакуації в м. Херсон до приміщення ОДА на службовому або власному автотранспорті. По прибуттю до м. Херсона від начальника ГУНП було отримано наказ щодо евакуації особового складу та всього майна до м. Миколаєва. ОСОБА_4 вказав, що він шикував особовий склад та довів зазначений наказ до відома. Всі працівники ВП вирушили у складі колони у м. Миколаїв. Ним постійно проводилась робота з особовим складом ВП, що залишився на території Херсонської області щодо необхідності виїзду та підконтрольну Україні території для постановки на облік та несення служби за місцем тимчасової дислокації ГУ НП (а.с.181-182).  
Також встановлено, що листом начальника УОАЗОР ГУНП в Херсонській області Дегтярьова К. повідомлено, що  відповідно до положень Інструкції з організації оповіщення в ГУНП в Херсонській області про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності та порядку проведення перевірок мобілізаційної готовності, затвердженої наказом ГУНП від 15.03.2019 №203дск, сигнали оповіщення особового складу передаються працівниками чергових частин підрозділів ГУНП та працівниками, які цілодобово чергують у підрозділах апарату ГУНП, згідно з розробленими схемами оповіщення особового складу. Оповіщення проводиться з використанням телекомунікаційних мереж загального користування та спеціального призначення шляхом передавання встановлених повідомлень, сигналів. У разі оголошення сигналу оповіщення «Бойова тривога», у термін до трьох годин, до заздалегідь визначеного місця збору прибувають усі працівники підрозділів ГУНП з відкликанням у встановленому порядку тих, хто перебуває у відпустках та відрядженнях (а.с.124).
При цьому, як слідує з матеріалів справи вказівку евакуюватися працівникам поліції було надано у месенджері в групі УОАЗОР.
Колегія суддів звертає увагу на те, що статтею 24 Закону № 580-VIII установлено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості. У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.
Враховуючи вищенаведені норми чинного законодавства вбачається, що всі поліцейські з 24.02.2022 року (навіть ті, які перебували у відпустці) зобов`язані були знаходитися за місцем дислокації підрозділу, в якому проходять службу та виконувати свої безпосередні функціональні обов`язки, в тому числі і завдань щодо захисту, пов`язаних із захистом територіальної цілісності України.
Суд першої інстанції вірно зазначив, що позивач, перебуваючи на посаді поліцейського, повинен виконувати обов`язки щодо захисту загальнодержавних інтересів, у тому числі, й під час воєнного стану, оскільки склав Присягу поліцейського та несе службу особливого характеру.
З огляду на зазначене необґрунтованими є посилання апелянта на те, що він не отримував наказів про необхідність виїхати, а вказана інформація йому стала відома лише у квітні 2022 року, після чого він одразу зробив спроби виїхати.
Апелянт не надав суду жодного підтвердження про те, що він з 24.02.2022 року бажав і шукав можливостей потрапити до місця дислокації підрозділу або до найближчого органу поліції для реєстрації та постановки на облік.
Як встановлено судом першої інстанції, позивач у позові визнає, що він обізнаний про наказ про евакуацію і розуміє необхідність виконання цього наказу для подальшого проходження служби, проте з 24.02.2022 року позивачем не виконано вимог наказу №87 щодо евакуації (предислокації) на підконтрольну Україні територію, що зумовило його подальшу відсутність на службі на тимчасово визначеній дислокації ГУНП в Херсонській області - м. Миколаїв.    
Посилання апелянта про відсутність можливості виїхати з окупованої території та про те, що відповідач не забезпечив апелянту такий виїзд, колегія суддів оцінює критично, зазначене спростовується матеріалами справи. Так, в ході службового розслідування дисциплінарною комісією проводилось опитування поліцейських УПП в Херсонській області та встановлено, що частина особового складу виїхала на підконтрольну територію з урахуванням обставин бойових дій. Решта залишились за місцем мешкання. Можливість виїхати до місця дислокації підрозділу також підтверджується довідкою УКЗ ГУНП в Херсонській області від 31.05.2022 року №1037/2/02-2022, відповідно до якої станом на 18.04.2022 з тимчасово окупованої території України, зокрема м. Херсона та Херсонської області на підконтрольну Україні територію всього евакуювався (передислокувався) 781 поліцейський. Станом на 09.05.2022 - 1467 поліцейських. Станом на 31.05.2022 - 1525 поліцейських.
Крім того, судом вірно встановлено, що ГУНП в Херсонський області на запит до  обласної військової адміністрації Херсонської області отримало лист від 25.07.2022 №01-01-66-2708/0/22/346, в якому обласна військова адміністрація Херсонської області повідомила, що для евакуації співробітників обласної державної адміністрації, а також сімей територіальних органів і інших структур Херсонської області 24.02.2022 року було поставлено 4 автобуси до будівлі Херсонської обласної державної адміністрації за адресою: пл. Свободи 1, а також поїзд на залізничному вокзалі в м. Херсон. Під час оперативних нарад в зазначений день, які також проходили в приміщенні обласної адміністрації неодноразово наголошувалось про те, що працівники вищезазначених органів та структур мають можливість здійснити евакуацію саме за допомогою представленого транспорту. В період до 14:00 транспорт знаходився в зазначеному місці, однак за допомогою щодо евакуації звернувся тільки один співробітник державної прикордонної служби, який привіз свою дитину для евакуації. У зв`язку з тим, що були відсутні бажаючі евакуюватися за допомогою транспорту, було прийнято рішення відпустити автобуси. Станом на 30.05.2022 року тимчасово окуповану території Херсонської області по даним операторів мобільного зв`язку покинуло 178224 особи.
Вказані обставини, як вірно зазначив суд першої інстанції, спростовують доводи позивача про відсутність у нього можливості з 24.02.2022 року по травень 2022 року покинути територію Херсонської області та прибути до визначеного 24.02.2022 року місця служби ГУ НП в Херсонській області у місті Миколаїв.
Відповідно до вимог статті 5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що поліцейському не надано повноважень самостійного, вільного визначення ним місця несення служби, зміну підрозділу, самостійного усунення поліцейським від виконання обов`язків за основним місцем несення служби без відповідного наказу прямого керівника.
Складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. З тексту Присяги поліцейського, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги.
Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
Таким чином, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок дисциплінарної комісії про  відсутність позивача на робочому місці у період з 24.02.2022 року без поважних причин.
Що стосується посилань позивача на отримання ним побутової травми – перелому руки, суд першої інстанції вірно не прийняв вказані доводи позивача про поважність причин відсутності на службі до уваги з огляду на те, що вказану травму він отримав наприкінці квітня 2022 року, тоді як позивач був відсутній на службі з 24.02.2022 року.
Позивач посилався на те, що ним було написано рапорт про намір продовжувати службу та повідомлено начальника ГУНП в Херсонській області про неможливість залишення тимчасово окупованої території  Херсонської області, а також про невдалі спроби виїзду за межі території Херсонської області.
Суд першої інстанції, надаючи оцінку вказаним доводам позивача, вірно зазначив, що вказаний рапорт не містить дати його складання, позивачем не надано жодних доказів у підтвердження його направлення Головному управлінню Національної поліції в Херсонській області. Однак, зі змісту самого рапорту вбачається, що він був написаний не раніше 29.04.2022 року, оскільки в ньому йдеться про отримання позивачем саме 29.04.2022 року травми – перелому руки.
Таким чином, наявність вказаного рапорту жодним чином не спростовує висновки дисциплінарної комісії про відсутність ОСОБА_1 саме з 24.02.2022 року на службі без поважних причин.
В апеляційній скарзі апелянт зазначив про не отримання повідомлення з ГУНП про проведення службового розслідування та необхідність надання пояснень.
Згідно розділу V Порядку та ст. 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Відповідно розділу V Порядку та статей 27, 30 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення. У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації. Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника. Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше однієї доби для прибуття за адресою вказаною у виклику. Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення. Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.
Враховуючи зазначені положення чинного законодавства, колегія суддів вважає, що відповідач дотримався передбаченої законодавством процедури оповіщення позивача, а тому підстави для висновку про порушення прав позивача відсутні.
При оцінці співмірності обраного виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації, наявність (відсутність) непогашених дисциплінарних стягнень на момент притягнення його до відповідальності за цим дисциплінарним проступком і, як підсумок, наявність (відсутність) причинного зв`язку із тим чи не сталася ця подія внаслідок особистої безвідповідальності, низьких ділових та моральних якостей позивача та його неналежного ставлення до службових обов`язків.
Відповідно до пункту 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів зазначає, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з урахуванням військового стану на території України. Застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку, що свідчить про правомірність оскаржуваних наказів.
Оскільки судом апеляційної інстанції не встановлено підстав для визнання незаконним звільнення позивача зі служби в поліції, а вимоги щодо поновлення його на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про визнання наказів протиправними, то колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову, що вірно було встановлено судом першої інстанції.
Доводи та міркування, викладені в апеляційній скарзі, не впливають на правильність висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що при розгляді справи судом першої інстанції правильно встановлено обставини у справі, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а наведені в апеляційній скарзі доводи не дають підстав для висновку про незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
За таких обставин підстав для скасування рішення суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги не вбачається.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 02 березня 2023 року - без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 19.05.2023 року

Суддя-доповідач:                                                                        А.В. Бойко

Суддя:                                                                                          А.Г. Федусик

Суддя:                                                                                         О.А. Шевчук