УХВАЛА

15 травня 2023 року 
м. Київ
справа № 260/3919/22
адміністративне провадження № К/990/14576/23  
Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Стрелець Т.Г.,  перевіривши касаційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2022 року   та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2023   року у справі         № 260/3919/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про визнання протиправними дій та зобов"язання вчинити дії,-
УСТАНОВИВ:
Як вбачається з касаційної скарги та відомостей Єдиного Державного реєстру судових рішень, ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, в якому просив: - визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області щодо застосування обмежень граничним розміром при виплаті пенсії з 01 березня 2017 року; - зобов`язати відповідача здійснити перерахунок та виплату пенсії з 01 березня 2017 року без обмеження граничним розміром, з урахуванням вже виплаченої пенсії.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2022 року, яке залишено без змін    постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2023   року, позов задоволено.
Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області щодо обмеження з 01 березня 2017 року розміру пенсії ОСОБА_1 .
Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області виплатити ОСОБА_1 пенсію з 01 березня 2017 року без обмеження її максимальним розміром, з урахуванням вже виплачених сум.
Не погодившись з судовими рішеннями першої та апеляційної інстанції, Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області направило до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2022 року   та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2023   року у справі № 260/3919/22 та прийняти нове рішення яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
Відповідно до частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Вирішуючи питання щодо можливості відкриття касаційного провадження, суд виходить із такого.
Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України передбачено, що серед основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Згідно з частинами першою та третьою статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (само представництво) та (або) через представника.
Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.
Відповідно до частин першої, третьої статті 59 КАС України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, серед іншого, довіреністю фізичної або юридичної особи, зокрема, довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.
Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.
У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо у справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.
Частиною третьою статті 43 КАС України обумовлено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).
Так, касаційну скаргу у цій справі подано Головним управлінням Пенсійного фонду України в Закарпатській області, яка підписана начальником - Анастасією Пентек.
Утім, до матеріалів касаційної скарги не долучено жодного документу, зокрема, наказу про призначення А. Пентек на посаду начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, який би підтверджував її повноваження на представництво у Верховному Суді інтересів Управління та на підписання касаційної скарги.
Згідно з частиною першою   статті 7 Закону України від 15 травня 2003 року №755-IV «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань»   Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб- підприємців з Єдиного державного реєстру.
Проте у зв`язку із введенням на території України воєнного стану, Суд не має доступу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що унеможливлює отримання підтвердження повноважень - А. Пентек на підписання та подання цієї касаційної скарги як керівника вказаної юридичної особи.
За приписами пункту 1 частини п`ятої статті 332 КАС України, касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.
Ураховуючи наведене, Суд не вбачає підстав для прийняття до розгляду цієї касаційної скарги, оскільки її підписано особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку.
За таких обставин касаційна скарга підлягає поверненню особі, що її подала.
Керуючись статтею 248, пунктом 1 частини п`ятої статті 332 КАС України, Суд,
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2022 року  та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20 березня 2023   року у справі                      № 260/3919/22  - повернути особі, яка її подала.
Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                Т. Г. Стрелець