СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2023 року                                        м. Харків                        Справа № 922/2582/22  

          Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Пуль О.А., суддя Білоусова Я.О. , суддя  Тарасова І.В.;
за участі секретаря судового засідання Голозубової О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу керівника Шевченківської окружної прокуратури м.Харкова (вх.№494Х/2) на ухвалу господарського суду Харківської області від 24.02.2023 у справі №922/2582/22 (повний текст ухвали складено 27.02.2023 суддею Присяжнюком О.О. у приміщенні господарського суду Харківської області)
за позовом керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради, м.Харків, Департаменту інфраструктури Харківської міської ради, м.Харків, Державної аудиторської служби України, м.Київ,
до 1.Комунального підприємства “Салтівське трамвайне депо”, м.Харків,
2.Приватного акціонерного товариства “Завод Фрунзе”, м.Харків,
про визнання незаконним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:
Ухвалою господарського суду Харківської області від 24.02.2023 у справі №922/2582/22 задоволено заяви Харківської міської ради від 23.01.2023 та Комунального підприємства “Салтівське трамвайне депо” (зареєстровану в електронному кабінеті вх.№3676/2314.02.023 від 14.02.023) про залишення позову без розгляду. Позовну заяву керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради, Департаменту інфраструктури Харківської міської ради, Державної аудиторської служби України до першого відповідача - Комунального підприємства "Салтівське трамвайне депо", другого відповідача - Приватного акціонерного товариства "Завод Фрунзе", – залишено без розгляду.
Постановляючи оспорювану ухвалу, господарський суд мотивував її тим, що при зверненні з даним позовом в обґрунтування необхідності захисту інтересів держави в особі позивачів прокурор послався на бездіяльність Харківської міської ради, Державної аудиторської служби України, яка полягала у невжитті заходів до оскарження відповідних додаткових угод в судовому порядку, що свідчить про неналежний захист цим органом інтересів держави. Господарський суд зазначив, що Держаудитслужба є органом, уповноваженим державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах на території Харківської області. Харківська міська рада у даному випадку є органом виконавчої влади, уповноваженим державою у сфері реалізації захисту інтересів територіальної громади як відповідний суб`єкт владних повноважень, а не прокурор. У даній справі господарським судом не встановлено обставин, які б давали підстави для висновку про невиконання або неналежне виконання Держаудитслужбою, Харківською міською радою, які є самостійними юридичними особами з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту майнових інтересів держави пов`язаних із раціональним та ефективним використанням державних коштів. Сама по собі обставина не звернення позивачів з позовом протягом певного періоду, без з`ясування фактичного стану правовідносин між сторонами спору, не свідчить про неналежне виконання таким органом своїх функцій із захисту інтересів держави. Господарський суд дійшов висновку про те, що прокурором не обґрунтовано наявності визначених законодавством підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді, зокрема, не доведено, що уповноважений орган, в інтересах якого він звернувся з позовом, не здійснює або неналежним чином здійснює свої повноваження щодо захисту інтересів держави, при цьому прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом та не може бути альтернативним суб`єктом звернення до суду і фактично замінювати відповідний уповноважений на захист інтересів держави орган, відтак відсутні у даному випадку законні підстави для представництва інтересів держави, що є підставою для залишення позову без розгляду відповідно до пункту 2 частини 1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України.
Не погодившись з ухвалою, прийнятою господарським судом, керівник Шевченківської окружної прокуратури м.Харкова звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу господарського суду Харківської області від 24.02.2023 у справі №922/2582/22 та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті. Судові витрати за подання апеляційної скарги - відшкодувати за рахунок відповідачів на користь Харківської обласної прокуратури. 
В обґрунтування доводів апеляційної скарги заявник зазначає, що оскаржувана ухвала господарського суду постановлена з порушенням норм ст.131-1 Конституції України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру», пункту 2 частини 1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України. Твердження суду першої інстанції про те, що прокурором не обґрунтовано наявності визначених законодавством підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді, зокрема, не доведено, що уповноважений орган, в інтересах якого він звернувся з позовом, не здійснює або неналежним чином здійснює свої повноваження щодо захисту інтересів держави, не відповідають обставинам справи та порушують право на справедливий суд. Крім того, прокурор посилається на висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 20.01.2021 у справі №927/468/20, який зауважив, що суди в першу чергу зосередилися на часовому проміжку, який минув між повідомленням, яке прокурор надіслав до Кабінету Міністрів України та поданням позову у даній справі, проте не приділили достатньої уваги тому, що такий проміжок не завжди є вирішальним у питанні дотримання прокурором приписів ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Критерій «розумності», який міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, має визначатися з урахуванням великого кола чинників і не може бути оцінений виключно темпорально. З урахуванням того, що сам факт не звернення до суду органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, надає прокурору для захисту інтересів держави та звернення до суду з відповідним позовом. Прокурор вважає, що ним дотримані процедури, передбачені законодавством України для звернення до суду в інтересах держави, так само як і обґрунтовано, в чому полягає порушенням інтересів держави, що свідчить про помилковість висновку суду про не доведення прокурором у цій справі підстав для здійснення представництва інтересів держави і суді. 
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2023 витребувано у господарського суду Харківської області матеріали справи №922/2582/22, необхідні для розгляду скарги, та ухвалено надіслати їх до Східного апеляційного господарського суду. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи №922/2582/22.
22.03.2023 до Східного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 27.03.2022 поновлено Шевченківській окружній прокуратури м.Харкова строк на подання апеляційної скарги на ухвалу господарського суду Харківської області від 24.02.2023 у справі №922/2582/22. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою керівника Шевченківської окружної прокуратури. Повідомлено учасників справи про призначення розгляду апеляційної скарги на 13.04.2023 о 12:45 годині у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, місто Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, у залі засідань №104. Встановлено учасникам справи п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на апеляційну скаргу (з доказами надсилання відзиву іншим учасникам справи), а також для подання письмових заяв, клопотань. Запропоновано учасникам справи заздалегідь письмово повідомити суд про намір і можливість взяти участь у судовому засіданні для своєчасного вжиття заходів з організації його проведення. З метою уникнення загрози для життя і здоров`я учасників судового процесу - рекомендовано взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Явку представників учасників справи визнано необов`язковою. Запропоновано учасникам справи для прискорення документообігу в межах цієї справи, надсилати їх з використанням програми "Електронний суд" або надсилати документи з засвідченням електронним цифровим підписом уповноваженої особи на електронну адресу Східного апеляційного господарського суду: inbox@eag.court.gov.ua.
31.03.2023 від ПрАТ «Завод Фрунзе» до суду надійшов відзив (вх.№3582) на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що прокурор суб`єктивно тлумачить висновки постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 в частині необхідності попереднього надання компетентному органу розумного строку для реагування на можливе порушення інтересів держави. Крім того, прокурор без відповідного правового обґрунтування самостійно, на власний розсуд, визначив у ролі компетентних органів у даній справі, зокрема, Харківську міську раду та Департамент інфраструктури Харківської міської ради, та з огляду на заявлені позовні вимоги фактично наділив їх повноваженнями вжити заходів щодо захисту інтересів держави, які виражаються у: 1) невизнанні незаконним та скасувати протокольне рішення КП «Салтівське трамвайне депо» №04/02/5/221 від 04.02.2022 та 2) визнанні недійсним договору про закупівлю послуг №22-02/22-2 від 22.02.2022, укладеного між КП «Салтівське трамвайне депо» та ПрАТ «Завод Фрунзе», щодо закупівлі послуг «Послуги по сервісному технічному обслуговуванню, гарантійному та негарантійному ремонту- транспортних засобів», код класифікатора закупівлі – ДК 021:2015:50110000-9 Послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів та супутнього обладнання з усіма додатковими угодами до договору. Також вважає твердження прокурора про направлення листів Харківській міській раді та Департаменту інфраструктури Харківської міської ради у порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру» безпідставними та передчасними, що свідчить про відсутність підстав для звернення органу прокуратури до суду в інтересах вказаних осіб. Ані матеріали справи, ані повідомлення прокурора у порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру» не містять доказів отримання Харківською міською радою чи Департаментом інфраструктури Харківської міської ради листів прокурора від 30.06.2022 за вих.№55-457вих22 та від 19.08.2022 за вих.№55-952вих-22, тому твердження прокурора про неналежне виконання Харківською міською радою та Департаментом інфраструктури Харківської міської ради своїх обов`язків у частині відсутності претензійно-позовної роботи з відповідачами у справі, що, на думку прокурора, свідчить про нездійснення уповноваженим державним органом покладеного на нього законом обов`язку із захисту державних інтересів та, у свою чергу, стало підставою для подання позовної заяви, є безпідставними та не підтвердженими достатніми та належними доказами у справі.
10.04.2023 від представника КП «Салтівське трамвайне депо» до суду надійшов відзив (вх.№4020) на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що прокурором не тільки не доведено бездіяльність органів, від імені яких прокурор звернувся до суду, не надано їм розумний строк для вжиття заходів реагування, але й не здійснено належним чином навіть повідомлення таких органів – Харківську міську раду та Департамент інфраструктури Харківської міської ради), зокрема, прокурор не вчинив дій з належного повідомлення органу місцевого самоврядування будь-яким іншим допустимим законом способом, не встановив фактичне на той час місцеперебування органу, не направив листа на офіційну електронну пошту, обмежившись формальним направленням листа на офіційну юридичну адресу, під час розгляду справи в суді першої інстанції, прокурор наголошував, що закон зобов`язує лише направляти повідомлення, а не контролювати його отримання адресатом. Отже, не повідомивши Харківську міську раду належним чином про встановлені, на думку прокурора, порушення прав, та, подавши в інтересах держави в особі Харківської міської ради позов до суду, прокурор не тільки не довів її бездіяльність, а фактично позбавив останню права на реалізацію її повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.
У судовому засіданні 13.04.2023, яке проходило у режимі відеоконференції, прокурор вимоги апеляційної скарги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити. 
Представник Державної аудиторської служби України підтримала доводи апеляційної скарги прокурора, просила суд задовольнити її у повному обсязі.
Представники першого та другого відповідачів проти задоволення апеляційної скарги заперечували, вважають їх безпідставними та необґрунтованими, просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції – залишити без змін. 
У судове засіданні не з`явились представники Харківської міської ради та Департаменту інфраструктури Харківської міської ради, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень.
Відповідно до ст.269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Дослідивши матеріали справи, викладені в апеляційній скарзі та у відзивах на неї доводи та вимоги учасників справи, заслухавши прокурора та представників сторін, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції у межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду виходить з такого.
Керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради, Департаменту інфраструктури Харківської міської ради, Державної аудиторської служби України звернувся до господарського суду Харківської області із позовною заявою до першого відповідача - Комунального підприємства "Салтівське трамвайне депо", другого відповідача - Приватного акціонерного товариства "Завод Фрунзе", в якій просив суд:
-визнати незаконним та скасувати протокольне рішення №04/02/5/221 замовника -Комунального підприємства “Салтівське трамвайне депо”, код ЄДРПОУ 37766028, від 04.02.2022 про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури UA-2022-02-04-011497-Ь) щодо закупівлі послуг “Послуги по сервісному технічному обслуговуванню, гарантійному і негарантійному ремонту- транспортних засобів”, код класифікатора предмета закупівлі - ДК 021:2015: 50110000-9 - Послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і супутнього обладнання за оголошенням, яким висловлено намір укласти договір з приватним акціонерним товариством “Завод Фрунзе” (код ЄДРПОУ 00236010);
-визнати недійсним договір про закупівлю послуг №22-02/22-2 від 22.02.2022, укладений між Комунальним підприємством “Салтівське трамвайне депо” (код ЄДРПОУ 37766028) та Приватним акціонерним товариством “Завод Фрунзе” (код ЄДРПОУ 00236010) щодо закупівлі послуг “Послуги по сервісному технічному обслуговуванню, гарантійному і не гарантійному ремонту- транспортних засобів”, код класифікатора предмета закупівлі - ДК021:2015:50110000-9 - Послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і супутнього обладнання з усіма додатковими угодами до договору.
Ухвалою господарського суду Харківської області від 26.12.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі №922/2582/22, призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін на 24.01.2023 о 11:30 год. (а.с.124-126, том 1).
16.01.2023 Приватне акціонерне товариство "Завод Фрунзе" подало до господарського суду відзив (вх.№917) на позовну заяву, разом з заявою про залишення позовної заяви прокуратури без розгляду, вказану заяву долучено до матеріалів справи (а.с.134-156, том 1).
23.01.2023 Шевченківська окружна прокуратура подала до господарського суду заперечення (вх.№1555) на заяву ПрАТ «Завод Фрунзе» про залишення позову без розгляду, в яких просила відмовити у задоволенні даної заяви, посилаючись на те, що окружною прокуратурою дотримано вимог частини 4 статті 23 Закону України “Про прокуратуру” та письмово повідомлено позивача про намір звернутися до суду з позовом з метою захисту інтересів держави у спірних правовідносинах та запропоновано позивачу самостійно здійснити захист інтересів держави шляхом пред`явлення відповідного позову, що підтверджується листами на адреси позивачів: листом від 30.06.2022 за №55-457внх-22 повідомлено Харківську міську раду та листом від 19.08.2022 за №55-952внх-22 повідомлено Департамент інфраструктури Харківської міської ради, а також від 12.12.2022 за №55-3479вих-22, №55-3478вих-22, №55-3482вих-22 на адресу Харківської міської ради та Департаменту інфраструктури Харківської міської ради (а.с1-4, том 2).
23.01.2023 від Харківської міської ради до господарського суду також надійшла заява (вх.№1631) про залишення позовної заяви прокуратури без розгляду, з посиланням на те, що у позовній заяві керівника Шевченківської окружної прокуратури м.Харкова відсутня, зокрема, інформація, що прокурор до подання цього позову звертався зі зверненням щодо закупівлі послуг “Послуги по сервісному технічному обслуговуванню, гарантійному і негарантійному ремонту- транспортних засобів”, код класифікатора предмета закупівлі - ДК021:2015:50110000-9 Послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і супутнього обладнання до уповноважених органів, до органів оскарження у сфері публічних закупівель (Антимонопольного комітету України), а таким уповноваженим органом була надана відповідь, що такий орган не в змозі самостійно здійснити захист інтересів держави (а.с.20-25, том 2).
Окрім того, 23.01.2023 Харківська міська рада як позивач подала до господарського суду заяву (вх.№1632) про відмову від позову у порядку ст.191 Господарського процесуального кодексу України, яка мотивована тим, що замовником у повному обсязі дотримано вимоги ст.40 Закону України “Про публічні закупівлі” при проведенні переговорної процедури. Вважає, що вимога прокурора про визнання незаконним та скасування протокольного рішення №04/02/5/221 замовника - Комунального підприємства “Салтівське трамвайне депо” від 04.02.2022 про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури №UA-2022-02-04-011497-b) щодо закупівлі послуг “Послуги по сервісному технічному обслуговуванню, гарантійному і не гарантійному ремонту транспортних засобів”, код класифікатора предмета закупівлі - ДК 021:2015:50110000-9 — Послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і супутнього обладнання за оголошенням, яким висловлено намір укласти договір з Приватним акціонерним товариством “Завод Фрунзе” (код ЄДРПОУ 00236010), є безпідставною, необґрунтованою та не підтвердженою належними та достатніми доказами у справі (а.с.27-32, том 2).
01.02.2023 Шевченківська обласна прокуратура звернулась до господарського суду із запереченнями (вх.№2391) на заяву Харківської міської ради про відмову від позову, в яких зазначав, що  укладення спірного договору про закупівлю відбулося за результатами застосування переговорної процедури, що безпідставно обрана у порушення норм Закону України «Про публічні закупівлі», спірний договір №22— 2/22-2 від 22.02.2022 про закупівлю послуг, укладений між КП «Салтівське трамвайне депо» та ПрАТ «Завод Фрунзе» є таким, що укладений з порушенням норм матеріального права, відтак підлягає визнанню недійсним. Крім того, відповідно до норм частини 5 ст.55 Господарського процесуального кодексу України відмова позивача від позову не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті. З урахуванням вимог ст.53-55 Господарського процесуального кодексу України просив господарський суд відмовити у задоволенні заяви Харківської міської ради про відмову від позову у справі №922/2585/22 та продовжити розгляд справи (а.с.97-101, том 2).
У запереченнях (вх.№2392 від 01.02.2023) на заяву Харківської міської ради про залишення позову без розгляду Шевченківська обласна прокуратура вказує на те, що, звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України “Про прокуратуру”, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме, подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Тобто, прокурор доводить бездіяльність органу, в інтересах якого він звертається до суду, а не можливість чи неможливість такого органу самостійно звернутися із цим позовом до суду. У підтвердження викладеного посилається на позицію, викладену Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 за №912/2385/18 (а.с.102-106, том 2).
Також 14.02.023 Комунальне підприємство “Салтівське трамвайне депо” звернулось до господарського суду з заявою (вх.№3676) про залишення позову без розгляду, у якій просило суд позовну заяву, подану керівником Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради, Департаменту інфраструктури Харківської міської ради, Державної аудиторської служби України до КП “Салтівське трамвайне депо” та ПАТ “Завод Фрунзе” про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору про закупівлю послуг залишити без розгляду, з тих підстав, що прокурор не виконав вимоги, передбачені ст.23 Закону України "Про прокуратуру" та ст.53 Господарського процесуального кодексу України (а.с.177-179, том 2).
Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи, колегія суддів виходить з такого.
Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. 
Відповідно до частин 3, 4 статті 23 Закону України “Про прокуратуру” прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.
Частиною 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України визначено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
Предметом розгляду у даній справі є позовні вимоги прокурора про визнання незаконним та скасування протокольного рішення за результатом публічної закупівлі послуг №04/02/5/221 та визнання недійсним договору №22-02/22-2 від 22.02.2022, укладеного між Комунальним підприємством “Салтівське трамвайне депо” та Приватним акціонерним товариством “Завод Фрунзе”.
Як свідчать матеріали справи, звертаючись з позовом у даній справі, прокурор належним чином виконав вимоги, передбачені частиною 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України, навів обґрунтування, в чому, на його думку, полягає порушення інтересів держави та необхідність їх захисту, а також зазначив органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Так, прокурор зазначив, що порушення вимог законодавства в сфері публічних закупівель підтверджено висновком Державної аудиторської служби України, який опубліковано на офіційному порталі уповноваженого органу «Прозоро» 29.06.2022. За результатами моніторингу встановлено, що замовник визначив підставою для проведення переговорної процедури закупівлі з придбання послуг по сервісному технічному обслуговуванню, гарантійному і негарантійному ремонту транспортних засобів – відсутність конкуренції з технічних причин. З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись ст.5, 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужбою зобов`язано замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, у тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору. Всупереч вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» КП «Салтівське трамвайне депо» укладено з ПрАТ «Завод Фрунзе» договір №22-02/22-2 від 22.02.2022 про закупівлю послуг по сервісному технічному обслуговуванню, гарантійному та негарантійному ремонту транспортних засобів, оскільки вказаний договір укладений з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», договір підлягає визнанню недійсним. Крім того, з відкритих джерел прокурором встановлено, що власник акцій ПрАТ «Завод Фрунзе» є засновником юридичних осіб, зареєстрованих у Російській Федерації, тому є підстави вважати, що подальша співпраця з підприємством ПрАТ «Завод Фрунзе» може не тільки призвести до негативних наслідків щодо подальшої можливості підприємством своєчасного та в повній мірі виконання умов договору про закупівлю №22/-02/22-2 від 22.02.2022, але взагалі існують достатні ризики блокування фінансової та господарської діяльності підприємства, підпадання під санкційні заборони через наявність серед власників підприємства громадян Російської Федерації. Обґрунтовуючи підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді, прокурор зазначив, що Державна аудиторська служба України, яка здійснює свої повноваження, як безпосередньо, так і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи, є органом, уповноваженим державою на здійснення повноважень у спірних правовідносинах. На даний час виконання спірного договору призводить до неправомірного витрачання бюджетних коштів, повернення яких буде неможливим, проте уповноваженими органами – Харківською міською радою, Департаментом інфраструктури Харківської міської ради та Держаудитслужбою не вживаються заходи щодо захисту інтересів держави Харківської міської територіальної громади. Зазначені порушення вимог законодавства про публічні закупівлі завдають шкоди територіальній громаді у вигляді незаконних витрат коштів, що унеможливлює раціональне та ефективне використання місцевих коштів та здатне спричинити істотну шкоду інтересам територіальної громади. Оскільки закупівля замовником послуг для забезпечення потреб територіальної громади є публічною закупівлею, тому правильне застосування Закону України «Про публічні закупівлі» входить у поняття «інтерес держави», на захист якого прокурором подано цей позов. Посилаючись на ст.26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», прокурор зазначив, що Харківська міська рада є органом, який наділений повноваженнями щодо розпорядження коштами місцевого бюджету, а правомірне та раціональне використання бюджетних коштів беззаперечно становить інтерес територіальної громади в особі Харківської міської ради. Отже, Шевченківська окружна прокуратура міста Харкова звернулась до господарського суду з даним позовом в інтересах держави в особі позивачів. На виконання вимог частини 4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» окружною прокуратурою повідомлено Харківську міську раду, Департамент інфраструктури Харківської міської ради та Державну аудиторську службу України про намір звернутися до господарського суду з даним позовом.
Прокурор звернувся до господарського суду в інтересах держави в особі Харківської міської ради, Департаменту інфраструктури Харківської міської ради, Державної аудиторської служби України, з огляду на таке.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування.
Відповідно до пункту 10 ст.10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Разом з тим, згідно з пунктами 3, 4, 9 частини 4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про державні закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб.
Пунктом 6 Положення про Держаудитслужбу передбачено, що цей орган має право в установленому порядку, зокрема: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства (підпункт 16); порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених з порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства (підпункт 20); у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір в установленому законодавством порядку (підпункт 23).
Як убачається з матеріалів справи, 25.05.2022 Шевченківська окружна прокуратура м.Харкова листом за вих.№55-69/вих.-22 звернулась до голови Державної аудиторської служби України, в якому, керуючись ст.131-1 Конституції України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст.1, 8 Закону України «Про публічні закупівлі» з метою встановлення наявності підстав для вжиття заходів представницького характеру просила здійснити моніторинг закупівлі UA-2022-02-04-011497-b, вжити інших заходів, передбачених законодавством щодо перевірки процедури закупівлі та про результати повідомити окружну прокуратуру в найкоротший строк (а.с.64-68, том 1).
20.06.2022 Державна аудиторська служба України листом за вих.№58-22 надала відповідь прокуратурі, зокрема, зазначивши, що, зважаючи на наведені в листі ознаки можливих порушень вимог законодавства у сфері публічних закупівель, Держаудитслужба відповідно до вимог ст.8 Закону забезпечить проведення моніторингу процедури публічної закупівлі за номером UA-2022-02-04-011497-b. Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі разом з висновком про результати моніторингу процедури закупівлі буде оприлюднено в електронній системі закупівель в установлені законодавством строки. Реалізація результатів моніторингу процедури закупівлі здійснюватиметься відповідно до вимог законодавства (а.с.69-70, том 1).
У листі від 30.06.2022 за вих.№55-458вих.-22 Шевченківська окружна прокуратура м.Харкова, посилаючись на ст.131-1 Конституції України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру» з метою встановлення наявності підстав для подальшого вжиття заходів представницького характеру просила Державну аудиторську службу України у найкоротший строк повідомити окружну прокуратуру чи буде остання вживати заходи щодо визнання незаконними та скасування рішення уповноваженої особи замовника, незнання недійсним договору про закупівлю, зокрема, звертатися до суду з позовною заявою. Одночасно повідомила, що у разі невжиття Державною аудиторською службою України вищезазначених заходів, окружна прокуратура буде звертатися до суду з позовною заявою про визнання незаконними та скасування рішення уповноваженої особи замовника, визнання недійсним договору про закупівлю (а.с.71-72, том 1).
У листі від 28.07.2022 за вих.№358-22 Державна аудиторська служба України зазначила, що ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» не передбачає вжиття таких заходів як звернення органами державного фінансового контролю до суду чи звернення до інших правоохоронних органів щодо спонукання до вчинення певних дій. Також зазначила, що Держаудитслужба вжила усіх вичерпних заходів (на які вона уповноважена) з метою усунення порушень, виявлених під час моніторингу зазначеної закупівлі. Поряд з цим, у разі подання органом прокуратури позову до суду Держаудитслужба готова взяти участь у справі як третя особа (а.с.73-74, том 1). 
Відтак, Державна аудиторська служба України є належним органом, уповноваженим державою на здійснення відповідних функцій щодо реалізації державної політики у сфері закупівель, будучи наділеною відповідними повноваженнями із захисту інтересів держави, не має наміру звертатись до суду з відповідним позовом.
Крім того, 30.06.2022 Шевченківська окружна прокуратура м.Харкова листом за вих.№55-457вих.-22 повідомила Харківську міську раду про те, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись ст.5, 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужбою зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, у тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору. Посилаючись на ст.131-1 Конституції України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру» з метою встановлення наявності підстав для подальшого вжиття заходів представницького характеру просила у найкоротший строк Харківську міську раду повідомити окружну прокуратуру чи буде остання вживати заходи щодо визнання незаконними та скасування рішення уповноваженої особи замовника, незнання недійсним договору про закупівлю, зокрема, звертатися до суду з позовною заявою. Одночасно повідомила, що у разі невжиття Харківською міською радою вищезазначених заходів, окружна прокуратура буде звертатися до суду з позовною заявою про визнання незаконними та скасування рішення уповноваженої особи замовника, визнання недійсним договору про закупівлю (а.с.75-76, том 1).
На підтвердження надіслання листа від 30.06.2022 за вих.№55-457вих.-22 прокурором надано належним чином засвідчені копії: опису вкладення у цінний лист, поштової накладної та фіскального чеку АТ «Укрпошта» (а.с.77, том 1).
19.08.2022 Шевченківська окружна прокуратура м.Харкова на адресу Департаменту інфраструктури Харківської міської ради надіслала лист за вих.№55-952вих.-22, в якому, посилаючись на ст.131-1 Конституції України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру» з метою встановлення наявності підстав для подальшого вжиття заходів представницького характеру просила у найкоротший строк Департамент інфраструктури Харківської міської ради повідомити окружну прокуратуру чи буде департамент вживати заходи щодо визнання незаконними та скасування рішення уповноваженої особи замовника, визнання недійсним договору про закупівлю, зокрема, звертатися до суду з позовною заявою. Одночасно повідомила, що у разі невжиття Департаментом інфраструктури Харківської міської ради вищезазначених заходів, окружна прокуратура буде звертатися до суду з позовною заявою про визнання незаконними та скасування рішення уповноваженої особи замовника, визнання недійсним договору про закупівлю (а.с.18-19, том 1). 
Надіслання вказаного листа підтверджується описом вкладення у цінний лист, списком згрупованих відправлень АТ «Укрпошта» та фіскальним чеком АТ «Укрпошта» (а.с.80-82).
12.12.2022 Шевченківська окружна прокуратура м.Харкова у порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру» повідомила листом за вих.№55-103-3479вих.-22 Державну аудиторську службу України, листом за вих.№55-103-3478вих.-22 Департамент інфраструктури Харківської міської ради, листом за вих.№55-103-3482вих.-22 Харківську міську раду про звернення окружної прокуратури до суду з позовною заявою в інтересах держави в особі Державної аудиторської служби України, Харківської міської ради, департаменту інфраструктури Харківської міської ради про визнання незаконним та скасування рішення уповноваженої особи замовника, визнання недійсним договору про закупівлю (а.с.85-88, том 1). Надіслання вказаних листів підтверджується описами вкладень у цінний лист, списком відправлень АТ «Укрпошта» та фіскальним чеком АТ «Укрпошта» (а.с.89-92, том 1).
Відповіді Харківської міської ради та Департаменту інфраструктури Харківської міської ради щодо встановлених порушень та необхідності вжиття відповідних заходів матеріали справи не містять. 
Наведене утворює собою передбачений вимогами Конституції України та Закону України "Про прокуратуру" винятковий випадок, за якого порушення відповідачами інтересів держави супроводжується неналежним виконанням уповноваженим органом державного контролю та органу виконавчої влади функцій із їх захисту, що призводить до виникнення у органів прокуратури не лише права, а й обов`язку вжити заходів з представництва інтересів держави в суді.
Таким чином, орган контролю самоусунувся від вирішення питання про пред`явлення позову для усунення порушень законодавства обґрунтовуючи це тим, що Держаудитслужба вжила усіх вичерпних заходів з метою усунення порушень, виявлених під час моніторингу спірної закупівлі.
Відповідно до Статуту КП «Салтівське трамвайне депо» підприємство створене відповідно до рішення 6 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 06.04.2011 №261/11 «Про створення комунальних підприємств міського наземного електротранспорту», Господарського кодексу України, Закону України «Про місцеве самоврядування» та інших нормативних актів України. Засновником та власником підприємства є територіальна громада м.Харкова в особі Харківської міської ради. Майно підприємства є власністю територіальної громади м.Харкова, знаходиться у підприємства на праві господарського відання на підставі відповідного договору, укладеного з управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради. Джерелами формування майна підприємства, зокрема, є кошти, одержані з бюджетів усіх рівнів. Відповідно до пунктів 7.1, 7.1.1, 7.2 Статуту КП «Салтівське трамвайне депо» безпосередньо підпорядковано Департаменту інфраструктури Харківської міської ради, який наділений повноваженнями з управління підприємством, у тому числі здійснювати перевірки фінансово-господарської діяльності підприємства на основі річних планів перевірок, а також має право одержання від підприємства оперативної інформації.
Отже, КП «Салтівське трамвайне депо» є комунальним підприємством, засновником та власником якого є територіальна громада м.Харкова в особі Харківської міської ради.
Відповідно до ст.26 Закону України «Про місцеве самоврядування» до виключної компетенції міських рад, зокрема, належить питання стосовно розгляду прогнозу місцевого бюджету, затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього, затвердження звіту про виконання бюджету.
Харківська міська рада є розпорядником бюджетних коштів, а тому також має повноваження зі здійснення контролю за станом фінансової дисципліни та наділена процесуальною дієздатністю щодо подання позовів до суду з вказаних питань. Отже, Харківська міська рада має право звертатися до суду за захистом порушених прав та/або охоронюваних законом інтересів, пов`язаних, зокрема, з неправомірним використанням бюджетних коштів.
Водночас, попри виявлені порушення вимог законодавства про публічні закупівлі, міською радою не вжито належних заходів до застосування недійсності договору про закупівлю послуг, у тому числі шляхом звернення до суду.
Таким чином, правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а недійсність договору, на підставі якого ці кошти витрачено, такому суспільному інтересу не відповідає. Також виконання зобов`язань за вказаним договором, укладеними з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призвело до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що не відповідає меті Закону України "Про публічні закупівлі" та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі, закріпленими у ст.3 Закону України "Про публічні закупівлі".
У преамбулі Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальної громади та об`єднаних територіальних громад.
Оскільки закупівля замовником послуг для забезпечення потреб територіальної громади є публічною закупівлею, тому правильне застосування Закону України «Про публічні закупівлі» входить до поняття «інтерес держави», що відповідно до ст.131-1 Конституції України покладає на органи прокуратури обов`язок здійснювати представництво інтересів держави в суді шляхом пред`явлення та підтримання даного позову.
Таким чином, у зазначеному випадку наявний, як суспільний, так і державний інтерес, який шляхом представництва інтересів держави в суді захищає Шевченківська окружна прокуратура м. Харкова в особі Харківської міської ради, Департаменту інфраструктури Харківської міської ради та Державної аудиторської служби України, оскільки останніми до цього часу не вжито та не планується вживати заходи до оскарження спірного договору закупівлі послуг та повернення безпідставно витрачених коштів до бюджету у судовому порядку, що підтверджується відповідними листами та заявою Харківської міської ради про відмову від позову.
Зазначене свідчить про "нездійснення захисту" органом, уповноваженим державою, на захист інтересів держави, яке виявляється у необґрунтованій сплаті бюджетних коштів та незабезпеченні їх повернення як безпідставно сплачених, що вказує на усвідомлену пасивну поведінку такого уповноваженого органу, оскільки останній усвідомлює факт порушення інтересів територіальної громади та держави, проте всупереч цим інтересам не звертається до суду для їх захисту, хоча і має такі повноваження.
Отже, наявні підстави для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду із вказаним позовом, оскільки за таких обставин у прокурора виникає обов`язок виконати субсидіарну роль по захисту інтересів держави та територіальної громади.
З огляду на викладене, звернення прокурора до господарського суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно-значимого питання щодо належного розпорядження бюджетними коштами з метою захисту інтересів держави у сфері публічних закупівель послуг для забезпечення потреб територіальної громади за бюджетні кошти, оскільки пасивна поведінка позивачів такому відновленню не сприяє.
Колегія суддів зазначає, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 виклала правову позицію щодо обґрунтування прокурором підстав для представництва інтересів держави в суді.
Зокрема, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що прокурор, звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме, подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і, якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але, якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
Як зазначалося вище, на виконання вимог ст.23 Закону України "Про прокуратуру" Шевченківською окружною прокуратурою м.Харкова направлені відповідні листи-повідомлення до Державної аудиторської служби України, Харківської міської ради та Департаменту інфраструктури Харківської міської ради про виявлені порушення та надано розумний строк для вжиття відповідних заходів.
Верховний Суд у постанові від 20.01.2021 у справі №927/468/20 зазначив, що критерій «розумності», який міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 має визначатися з урахуванням великого кола чинників, і не може бути оцінений виключно темпорально.
У постанові Верховного Суду від 18.06.2021 у справі №927/491/19 вказано, що обчислення розумного строку для реагування відповідного органу на повідомлення прокурора повинно враховувати не лише останнє повідомлення прокурора про подання позову до суду, а й попередні, направлені прокурором органу, що в них міститься інформація про стверджувані порушення (а не просто направлено запит на наання інформації).
Як свідчать матеріали справи, прокурор звернувся до Державної аудиторської служби України з листом 25.05.2022, в якому йшлося про необхідність здійснення моніторингу спірної закупівлі послуг. 30.06.2022 прокурор надіслав на адресу Держаудитслужби лист, в якому просив у найкоротший строк повідомити окружну прокуратуру чи буде Держаудитслужба вживати заходи щодо визнання незаконними та скасування рішення уповноваженої особи замовника, незнання недійсним договору про закупівлю, зокрема, звертатися до суду з позовною заявою. Згідно з отриманою відповіддю від Державної аудиторської служби України №358-22 від 28.07.2022 вказаним органом заходи судового захисту інтересів держави в частині зазначених вище позовних вимог не вживались. Поряд з цим, зазначено, що у разі подання органом прокуратури позову до суду Держаудитслужба готова взяти участь у справі як третя особа. 
Матеріали справи не містять відповіді позивачів на листи прокурора від 30.06.2022 та від 19.08.2022, а також від 12.12.2022, направлені на адреси Харківської міської ради та Департаменту інфраструктури Харківської міської ради.
Суд апеляційної інстанції відхиляє посилання відповідачів на малий перебіг часу, наданий прокурором Харківській міській раді, її Департаменту для відповідного реагування, оскільки, за встановлених обставин, з відповідними листами з метою встановлення наявності підстав для подальшого вжиття заходів представницького характеру та щодо вжиття позивачами заходів визнання недійсним спірного договору у судовому порядку прокурор звернувся 30.06.2022 до Харківської міської ради та 19.08.2022 до Департаменту, позов господарського до суду подано прокурором 21.12.2022, тобто у позивачів було достатньо часу для реагування на виявлені порушення та вчинення відповідних дій.
Відповідачі стверджують, що прокурором неналежним чином повідомлено позивачів про звернення до суду з даним позовом, оскільки матеріали справи не містять доказів отримання Харківською міською радою та Департаментом інфраструктури Харківської міської ради зазначених листів прокурора.
Колегія суддів зазначає, що матеріали справи містять належні та допустимі докази повідомлення прокурором позивачів у порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру», а саме: листи з описом вкладення у цінний лист, фіскальні чеки АТ «Укрпошта», які свідчать про надіслання прокурором листів на юридичні адреси позивачів. Не отримання вказаних листів позивачами, направлених прокурором за належною юридичною адресою, не є підставою для визнання такого повідомлення неналежним у порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру».
Таким чином, прокурором не виявлено наміру позивачів вжити заходи щодо захисту інтересів держави в судовому порядку, що було розцінено прокурором як бездіяльність уповноважених органів.
Ураховуючи викладене, наявні підстави для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду із позовом у зв`язку із бездіяльністю вказаних компетентних органів та необхідністю невідкладного захисту інтересів держави в даному випадку.
Отже, у даних правовідносинах підставою звернення прокурора з позовною заявою став саме факт нездійснення уповноваженими органами покладених на них законом обов`язку із захисту державних інтересів.
Крім того, згідно з правовою позицією, що викладена у постанові Верховного Суду від 16.04.2019 у справі №910/3486/18, представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган. При цьому прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 Верховний Суд зазначив, що сам факт не звернення до суду спеціально уповноваженого органу з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави, свідчить про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.
Аналогічна правова позиція також міститься у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.10.2019 у справі №911/1107/18, постановах Верховного Суду від 20.11.2019 у справі №911/1110/18 та від 03.12.2019 у справі №920/121/19.
За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що прокурором належним чином обґрунтовані підстави представництва інтересів держави в суді, а тому підстави для залишення позову без розгляду відсутні.
Отже, суд апеляційної інстанції вважає помилковим висновок суду першої інстанції про залишення позову без розгляду на підставі пункту 2 частини 1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України.
Відповідно до ст.280 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Частиною 3 ст.271 Господарського процесуального кодексу України  у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала місцевого господарського суду у даній справі є такою, що не відповідає нормам процесуального законодавства, у зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала господарського суду Харківської області від 24.02.2023 у справі №922/2582/22 скасуванню з направленням справи на розгляд господарського суду Харківської області.
Ураховуючи, що судом апеляційної інстанції не здійснюється розгляд справи по суті спору, розподіл судових витрат, пов`язаних зі сплатою апелянтом судового збору за подання апеляційної скарги, має бути здійснений судом першої інстанції відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України за наслідками вирішення спору.
Керуючись ст.129, 255, 269, 270, 271, 275-284, 287 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу керівника Шевченківської окружної прокуратури м.Харкова задовольнити.
Ухвалу господарського суду Харківської області від 24.02.2023 у справі №922/2582/22 скасувати.
Справу №922/2582/22 передати на розгляд до господарського суду Харківської області.
Дана постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження до Верховного Суду передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України. 
Повний текст постанови складено 19.04.2023. 

Головуючий суддя                                                                    О.А. Пуль

Суддя                                                                                           Я.О. Білоусова 

Суддя                                                                                           І.В. Тарасова