ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2023 року	Львів	Справа № 380/6104/21 пров. № А/857/17018/22	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі :
головуючого судді                                       Большакової О.О.,
суддів                                                            Кушнерика М.П., Курильця А.Р.
з участю секретаря судового засідання     Гриньків І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат ім. С.Крушельницької про зупинення експлуатації будівлі за апеляційною скаргою Львівського державного музичного ліцею імені С.Крушельницької на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2022 року (суддя першої інстанції Брильовьський Р.М., м. Львів) 
В С Т А Н О В И В :
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області звернулось до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Львівської середньої спеціалізованої музичної школа-інтернат імені Соломії Крушельницької про зупинення експлуатації будівлі навчального корпусу, будівлі гуртожитку, будівлі котельні, будівлі гаражу, господарського приміщення Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат імені Соломії Крушельницької за адресою: 79005, Львівська область, місто Львів, вулиця Зелена, будинок 10 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2022 року позов задоволено частково. Зупинено експлуатацію будівлі навчального корпусу, будівлі гуртожитку, будівлі котельні, будівлі гаражу, господарського приміщення Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат імені Соломії Крушельницької за адресою: 79005, Львівська область, місто Львів, вулиця Зелена, будинок 10 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Із таким судовим рішенням не погодився відповідач та подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, невідповідністю висновків суду фактичним обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить його скасувати та прийняти нове – про відмову в задоволенні позовних вимог. В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначив, що музичною школою було вжито всіх заходів до усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а тому підстав для зупинення експлуатації будівель немає. 
Представник апелянта у судове засідання повторно не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце слухання справи. 19 квітня 2023 року в.о. директора ЛДМЛ імені С.Крушельницької подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи строком на 1 місяць , мотивоване його службовим відрядженням. Апеляційний суд визнав таке клопотання необґрунтованим та відмовив у його задоволенні, оскільки 5 квітня 2023 року відповідач вже клопотав про відкладення розгляду справи у зв`язку з відрядженням і слухання було перенесено на 20 квітня 2023 року, про що відповідача було повідомлено завчасно. Також відповідач уповноважив адвоката Дудяка Р.А. здійснювати представництво Львівського державного музичного ліцею імені С.Крушельницької у Восьмому апеляційному адміністративному суді. При цьому, ОСОБА_1 подав клопотання про відкладення слухання справи у зв`язку із зайнятістю у попередньому засіданні у господарському суді Львівської області. Однак, апеляційний суд вважає, що, враховуючи характер спірних правовідносин, який зумовлює нагальність вирішення справи з метою захисту суспільних інтересів, а також з огляду на повторність неявки представника апелянта в судове засідання, тобто поведінку відповідача, який явно не демонструє  зацікавленість у вирішенні справи у встановлений законом строк, у задоволенні клопотання слід відмовити. 
Представник позивача у судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив. 
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши письмові докази, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області в особі провідного інспектора Личаківського РВ м. Львова ГУ ДСНС України у Львівській області старшого лейтенанта служби цивільного захисту Пріцка М.І., у присутності в.о., директора Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат імені Соломії Крушельницької Закопець Л.М. було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки у будівлях та приміщені Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат імені Соломії Крушельницької за адресою: Україна, 79005, Львівська область, місто Львів, вулиця Зелена, будинок 10.
За результатами позапланового заходу на об`єктах відповідача було виявлено ряд порушень Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014 року, Кодексу цивільного захисту України, Правил техногенної безпеки та низки інших нормативних актів, про що складено акт 321 від 23 лютого 2021 року.
Так, у будівлях та приміщені Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат імені Соломії Крушельницької встановлено такі порушення:
1. Шляхи евакуації закладу не забезпечені евакуаційним (аварійним) освітленням.
2. Дерев`яні елементи горищних покриттів адміністративного корпусу (крокви, лати) не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.
3. Дозволяється улаштування незаповнених отворів в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитову від суміжних приміщень.
4. У приміщеннях відсутні світлові покажчики «Вихід». У актовому залі вони мають бути увімкнуті на весь час перебування людей (проведення заходу).
5. Не влаштовано захист будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів.
6. Дозволяється улаштування приміщень під сходовими маршами на першому поверсі.
7. На шляхах евакуації першого поверху закладу, а також у актовому залі допускається опорядження (облицювання) стін з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж Г2, В2, Д2, Т2.
8. Двері на шляхах евакуації не відчиняються в напрямку виходу з будівель (приміщень).
9. Дозволяється улаштування глухих грат на вікнах приміщень.
10. З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів у розподільчих коробах не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.
11. Черговий персонал не забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі з розрахунку на максимальну кількість дітей та окремо для обслуговуючого персоналу.
12. Шафки пожежних кран-комплектів системи внутрішнього протипожежного водопроводу не мають отворів для провітрювання і не пристосовані для їх візуального огляду без розкривання.
13. Покриття підлоги на сходових клітках не є помірно небезпечним щодо токсичності продуктів горіння, не має помірну димоутворювальну здатність та не відповідає групам поширення полум`я РП1, РП2.
14. Дерев`яні конструкції сценічної коробки у приміщенні актового залу не оброблені вогнезахисними засобами, що забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.
15. Допускається експлуатація електророзподільних коробок не закритих кришками у коридорах закладу.
16. У приміщеннях їдальні, в якій є один евакуаційний вихід, дозволяється одночасне розміщення більше 50 осіб.
17. У актовому залі крісла не з`єднані між собою у ряди.
18. Приміщення не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме систему пожежної сигналізації не підключено до системи централізованого пожежного спостерігання.
19. Електророзетки, вимикачі, встановлено на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра.
20. Допускається захаращування горища сторонніми предметами.
21. Допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж.
22. У підвальному приміщенні дозволяється підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, експлуатація їх зі знятими ковпаками (розсіювачами).
23. Дозволяється улаштування незаповнених отворів в протипожежних перешкодах, які відокремлюють горище та підвал.
24. Допускається експлуатація несправних вимикачів у підвальному приміщень адміністративного корпусу та електричних подовжувачів у котельні.
25. Приміщення не дозабезпеченні первинними засобами пожежогасіння, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку.
26. Технічне обслуговування вогнегасників не здійснюється відповідно до Правил експлуатації вогнегасників.
27. Переносні вогнегасники не розміщуються шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення.
28. Не проведено паспортизацію потенційно небезпечного об`єкта та ідентифікацію об`єкта підвищеної небезпеки.
29. Не створено матеріальних резервів для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій.
Зауваження або заперечення до проведеного позапланового заходу зі сторони керівника суб`єкта господарювання не надходили.
23.02.2021 на інженера Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат імені Соломії Крушельницької Одрехівського Я. Г. складено протокол про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 188-8 КУпАП серія ЛВ № 016775.
Також 23.02.2021 винесена постанова серія ЛВ № 016775 про накладення на інженера Львівської середньої спеціалізованої музичної школи- інтернат імені Соломії Крушельницької адміністративного стягнення.
Зазначені порушення зумовили звернення позивача до суду з вимогою щодо зупинення роботи навчального закладу до усунення недоліків.
Відповідно до ч. 4 ст. 5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених     Конституцією     та законами України.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Відповідно до статті 1 вказаного Закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.
Як встановлено частиною першою статті 3 Закону державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.
Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Згідно з п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки належить право звернутися до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;
7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Отже, для вирішення спору суди мають встановити наявність або відсутність вищевказаних обставин на підставі відповідних доказів.
При цьому з аналізу правових норм, які містяться у пункті 12 частини першої статті     67, частині другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України, вбачається, що передумовою звернення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду щодо застосування або підтвердження обґрунтованості застосування заходів реагування є встановлення таких порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Суд першої інстанції, розглянувши спір, дійшов висновку про наявність підстав для застосування вказаного заходу у зв`язку з усуненням відповідачем порушень.
Судом встановлено, що актом позапланової перевірки № 21 від 23.02.2021, складеним провідним інспектором Личаківського РВ м. Львова ГУ ДСНС України у Львівській області старшим лейтенантом служби цивільного захисту Пріцка М. І. та у присутності в.о. директора Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат імені Соломії Крушельницької Закопець Л. М. зафіксовано 29 пунктів порушень у сфері пожежної та техногенної безпеки.
Також актом позапланової перевірки №270 від 17.09.2021, складеним головним інспектором ВЗНС УЗНС та ЦЗ по ЛМТГ ГУ ДСНС України у Львівській області Шерстюк Р.В. у присутності в.о. директора Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат імені Соломії Крушельницької Лимарєва М.А. зафіксовано 13 пунктів порушень у сфері пожежної та техногенної безпеки, а саме :
1. шляхи евакуації закладу не забезпечені евакуаціним (аварійним) освітленням; 
2. дерев`яні елементи горищних покриттів адміністративного корпусу  не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;
3. дозволяється облаштування незаповнених отворів в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитову від суміжних приміщень; 
4. у приміщеннях відсутні світлові покажчики «Вихід»; 
5. не влаштовано захист будівлі від прямих попадань блискавки та вторинних проявів; 
6. з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів у розподільчих коробах не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів; 
7. черговий персонал не забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі з розрахунку на максимальну кількість дітей та окремо для обслуговуючого персоналу; 
8. шафки пожежних кран-комплектів системи внутрішнього протипожежного водопроводу не мають отворів для провітрювання і не пристосовані для їх візуального огляду без розкривання; 
9. покриття підлоги на сходових клітках не є помірно небезпечним щодо токсичності продуктів горіння, не має помірну димоутворювальну здатність та не відповідає групам поширення полум`я РП1, РП2; 
10. риміщення не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме систему пожежної сигналізації не підключено до системи централізованого пожежного спостерігання; 
11. Дозволяється улаштування незаповнених отворів в протипожежних перешкодах, які відокремлюють горище та підвал; 
12. Приміщення не дозабезпеченні первинними засобами пожежогасіння, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку; 
13. Не проведено паспортизацію потенційно небезпечного об`єкта та ідентифікацію об`єкта підвищеної небезпеки.
У відповідності до приписів ч. 2 ст. 74 КАС України певні обставини мають підтверджуватися певними доказами.
Оскільки доказів усунення порушень законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки суду надано не було,  апеляційний суд вважає, що на момент вирішення справи виявлені позивачем порушення в повному обсязі усунуті не були.
У свою чергу, існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.
Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 по справі №823/589/16, та, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, є обов`язковими для колегії суддів при розгляді даної справи.
Апеляційний суд зазначає, що такий захід реагування як зупинення роботи до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
У рішенні від 25 січня 2012 року № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який у сфері соціального захисту означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.
Забезпечення пожежної безпеки є невід`ємною частиною державної діяльності щодо охорони життя та здоров`я людини, національного багатства і навколишнього природного середовища.
Як вбачається з аналізу статистичних даних щодо пожеж, однією з причин загибелі людей є невідповідність протипожежним нормам використаних матеріалів і конструктивних рішень, горючість застосованих матеріалів, низька межа вогнестійкості конструкцій, тощо.
При визначенні причин, що сприяють розвитку пожеж, слід відзначити широке застосування в спорудах деревини, властивості якої пов`язані з легкою займистістю та здатністю підтримувати горіння. Збереження несучої здатності дерев`яних будівельних конструкцій при пожежі є першорядним завданням, адже, як показують дослідження, руйнація будівель під час пожежі відбувається внаслідок обвалення несучих елементів в їх каркасі через руйнацію дерев`яних елементів.
Отже, протипожежне обробляння дерев`яних конструкцій в будинках усіх ступенів вогнестійкості суттєво впливає на забезпечення належного рівня безпеки.
Тому, апеляційний суд вважає, що виявлені позивачем порушення, зокрема відсутність протипожежного обробляння дерев`яних конструкцій, а також відсутність протиблискавкового захисту, тощо на об`єкті, який використовується для організації навчання дітей, є суттєвим порушенням правил пожежної безпеки, яке створює реальну загрозу життю і здоров`ю людей, що відвідують цей заклад.
За таких обставин, зупинення експлуатації будівлі відповідача є пропорційною та повною мірою реагування з огляду на виявлені порушення, а відтак, для збереження безпеки та здоров`я людей, працівників та відвідувачів школи необхідно зупинити експлуатацію будівлі до повного усунення порушень.
Отже, суд першої інстанції  дійшов правильного висновку про задоволення позову. 
Підсумовуючи, апеляційний суд дійшов висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку. Наведені висновки суду є вичерпні, а доводи апелянта - безпідставні.
Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).
За таких обставин, колегія суддів дійшла до висновку про те, що суд першої інстанції вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, при цьому судом були повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки аргументам учасників справи, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують.
Враховуючи, що апеляційний суд залишає в силі рішення суду першої інстанції, то в силу вимог частини шостої статті 139 КАС України судові витрати новому розподілу не підлягають.
Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Львівського державного музичного ліцею імені С.Крушельницької залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2022 року – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	О. О. Большакова 	
судді	 	М. П. Кушнерик 	
 	 	А. Р. Курилець  	
Повне судове рішення складено 08.05.2023 у зв`язку з тимчасовою відсутністю судді Кушнерика М.П.