Справа № 991/4597/23
Провадження №11-сс/991/459/23

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2023 року                                                                                 м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого судді                                 ОСОБА_1 
суддів                                                 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 
за участю:
секретаря судового засідання                 ОСОБА_4 
особи, яка подала апеляційну скаргу          ОСОБА_5 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05 червня 2023 року, якою залишено без задоволення його скаргу на бездіяльність посадових осіб Національного антикорупційного бюро України, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
ВСТАНОВИЛА:
25 травня 2023 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга  ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 16.05.2023 (а.с. 1-4).
У своїй скарзі  ОСОБА_5 вказує, що 16.05.2023 ним було подано до Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) заяву про вчинення кримінального правопорушення посадовими особами Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях.
У заяві від 16 травня 2023 року та скарзі від 25 травня 2023 року зазначено, що детективами НАБУ розслідувалося кримінальне провадження № 52019000000000504 щодо укладення попередніх договорів оренди в ДП МА «Бориспіль» та дій щодо затягування конкурсів з оренди. У ході розгляду вказаного кримінального провадження, на переконання адвоката, було виявлено порушення з боку працівників регіональних відділень Фонду державного майна, які виявлялися у затягуванні часу членами комісій щодо проведення відповідних конкурсів на оренду приміщень. Адвокат вказує, що членами комісії використовувалися формальні приводи для відкладення часу і прийняття рішень. Більше того, у межах цього кримінального провадження винесено обвинувальний вирок, у тексті якого колегією суддів було зазначено про некомпетентність членів комісії та їх неефективність при проведенні відповідних конкурсів. Вказане, на переконання заявника, свідчить, що у діях посадових осіб Фонду державного майна, а саме членів конкурсної комісії наявні ознаки злочину, передбаченого ст. 364 КК України.
Оскільки відомості про кримінальні правопорушення не були внесені до ЄРДР, ОСОБА_5 оскаржив бездіяльність уповноважених осіб НАБУ до слідчого судді та просив зобов`язати їх вчинити відповідні дії.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05 червня 2023 року залишено без задоволення вказану скаргу.
Не погодившись із вказаною ухвалою слідчого судді, ОСОБА_5 звернувся до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить: 
-поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду у справі № 991/4597/23 від 05.06.2023; 
-задовольнити апеляційну скаргу;
-скасувати ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду у справі № 991/4597/23 від 05.06.2023;
-постановити нову ухвалу, якою скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР задовольнити в повному обсязі;
-зобов`язати уповноважену особу НАБУ невідкладно внести до ЄРДР відомості, зазначені в заяві про вчинення кримінального правопорушення; 
-зобов`язати уповноважену особу НАБУ розпочати досудове розслідування щодо вчинених дій, які мають ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржувана ухвала слідчого судді є необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню з підстав: 1) невідповідності висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам; 2) істотного порушення вимог кримінального процесуального закону.
Зокрема, на думку ОСОБА_5 :
-ним детально описано характер неправомірних дій, які були вчинені представниками Регіонального відділення Фонду державного майна України, що призвели до недоотримання державним бюджетом коштів від орендної діяльності;
-в рамках судової справи № 991/4073/21, на яку також посилається слідчий суддя, доводились чи спростовувались обставини, викладені в обвинувальному акті. Тобто обставини, які стосуються дій обвинувачених в цьому конкретному провадженні. Але оцінка судом дій посадових осіб Регіонального відділення Фонду державного майна України свідчить про те, що вони не були обвинуваченими в цій же справі лише тому, що їх дії були поза предметом доказування;
-злочин передбачений ст. 364 КК України може вчинюватися без отримання жодної неправомірної вигоди для особи, яка зловживає своїми службовими становищем, та без узгодження таких мотивів і дій між службовою особою та отримувачем вигоди. Для кваліфікації дій уповноважених осіб Регіонального відділення Фонду державного майна України встановлення корисливого мотиву, саме для таких осіб, не потребується;
-КПК України передбачає не право, а саме обов`язок уповноваженої особи зареєструвати кримінальне провадження та розпочати проведення досудового розслідування за вказаними у такій заяві/повідомлені обставинами. Ані КПК Україні, ані будь-який інший нормативно-правовий акт не уповноважує відповідно особу проводити перевірку заяви на наявність чи відсутність відомостей про вчинення кримінального правопорушення. Оскільки така перевірка вже фактично являє собою досудове розслідування та встановлення фактичних обставин справи.
У судове засідання з`явився  ОСОБА_5 . Прокурор, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду апеляційної скарги, в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив. Згідно ч. 4 ст. 405 КПК України, неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. У зв`язку з чим, колегією суддів прийнято рішення розглянути апеляційну скаргу у їх відсутність.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення адвоката  ОСОБА_5 , який підтримав подану апеляційну скаргу та просив задовольнити її у повному обсязі, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Згідно вимог ч. 3 ст. 392 КПК України, в апеляційному порядку можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. 
Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України). 
Як вбачається з матеріалів провадження, оскаржувану ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду було постановлено 05 червня 2023 року (а.с. 115-116), повний текст якої оголошено 12 червня 2023 року (а.с. 118-122). При цьому, ухвала слідчого судді від 05 червня 2023 року хоча і була постановлена без участі ОСОБА_5 , однак останній був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи (а.с. 97, 99, 108), а тому в даному випадку відсутні підстави, передбачені абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України, за яких строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді для особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
19 червня 2023 року адвокат ОСОБА_5 звернувся в інтересах ОСОБА_6 до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05 червня 2023 року та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження цієї ухвали. Поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження обґрунтовує тим, що він не був ознайомлений із змістом вказаної ухвали та мотивів суду прийняття відповідно рішення, у зв`язку із чим не міг направити апеляційну скаргу із повноцінним обґрунтуванням власної позиції.
Згідно ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Згідно правової позиції Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного суду, висловленої в постанові від 27 травня 2019 року (справа № 461/1434/18), за змістом ст. 376 КПК України дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження. Оголошення слідчим суддею в порядку ч. 2 ст. 376 КПК України лише резолютивної частини ухвали має місце переважно у виняткових випадках та жодним чином не впливає на визначений процесуальним законом порядок обчислення строку апеляційного оскарження. У випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК України.
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає за можливе поновити адвокату ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05 червня 2023 року, вважаючи його пропущеним з поважних причин.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування може бути оскаржено, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.
Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 № 298). Згідно з п. 1 глави 2 розділу I цього Положення, до Реєстру вносяться, зокрема, відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.
У своїй постанові від 16 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин....».
Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.
У Рішенні Конституційного Суду України від 17 червня 2019 року № 4-р(II)/2020, а саме у п. 5 мотивувальної частини, зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».
Колегія суддів погоджується із висновками слідчого судді про те, що:
-в заяві ОСОБА_5 від 16 травня 2023 року не міститься відомостей, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення кримінального корупційного правопорушення, а заявником не наведено обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування. Зазначені у заяві відомості не свідчать про використання службовими особами Фонду державного майна наданих повноважень всупереч інтересам служби, а зводяться до критики їх діяльності, зокрема в частині неефективності під час проведення відповідних конкурсів;
-є необґрунтованими посилання заявника на окремі частини тексту вироку, зміст якого зводиться до оцінки ефективності членів конкурсної комісії, не містять будь-яких висновків щодо злочинних дій таких осіб. Викладених припущень та власного трактування окремої частини судового рішення недостатньо для висновку про наявність кримінального правопорушення, а тому такі припущення не можуть бути підставою для початку досудового розслідування;
-викладені у заяві обставини уже були предметом досудового розслідування. За результатами вказаного досудового розслідування було винесено вирок.
За таких обставин колегія суддів не вбачає підстав для зобов`язання внесення уповноваженою особою НАБУ відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою  ОСОБА_5 від 16.05.2023.
Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.
Згідно з ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду скарги на ухвалу слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу та постановити нову.
У зв`язку з цим, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді постановлена у відповідності до вимог чинного законодавства, із з`ясуванням всіх обставин, які мають значення для вирішення справи, а відтак вважає постановлене ним рішення законним і обґрунтованим та не вбачає підстав для його скасування.
На підставі наведеного, керуючись статтями 331, 216, 307, 395, 405, 407, 418, 422, 532 КПК України, колегія суддів
ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05 червня 2023 року задовольнити. Строк поновити.
Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05 червня 2023 року, якою залишено без задоволення скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб Національного антикорупційного бюро України, залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_5 - без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя:                                                                                                ОСОБА_1 

Судді:                                                                  ОСОБА_2 

ОСОБА_3