ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2023 року	Львів	Справа № 260/4677/22 пров. № А/857/3643/23	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючої судді                                                             Хобор Р.Б.,
суддів                                                                                  Бруновської Н.В., Шавеля Р.М.
з участю секретаря судового засідання                                 Зінчук Ю.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2022 року, ухвалене суддею Гаврилко С.Є. у м. Ужгороді о 10 год. 26 хв. у справі № 260/4677/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про поновлення на роботі, 

                                                             В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача у якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 26.10.2022 року № 2089 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області» на підставі якого ОСОБА_1 притягнено до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення;
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 28.10.2022 року № 196 о/с «По особовому складу», на підставі якого ОСОБА_1  звільнено зі служби в поліції, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби;
- поновити ОСОБА_1 на посаді дізнавача сектору дізнання Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 28 жовтня 2022 року;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу без утримання податків й інших обов`язкових платежів, починаючи з 28.10.2022 року по день прийняття судом рішення про поновлення на роботі.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2022 року в адміністративний позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано пункт 1 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 26 жовтня 2022 року № 2089 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області».
Визнано протиправним та скасовано наказ начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 28 жовтня 2022 року № 196 о/с «По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 , з 28 жовтня 2022 року.
Поновлено ОСОБА_1 на займаній, на час звільнення, посаді дізнавача сектору дізнання Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, з 29 жовтня 2022 року.
Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 17454,52 грн. з відрахуванням податків та зборів.
Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на займаній, на час звільнення, посаді дізнавача сектору дізнання Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, з 29 жовтня 2022 року та стягнення на користь ОСОБА_1 заробітної плати у межах одного місяця в розмірі 12984,38 (дванадцять тисяч дев`ятсот вісімдесят чотири гривні 38 копійок) грн допущено до негайного виконання.
У задоволенні інших позовних вимог відмовлено.
Приймаючи рішення у цій справі, суд першої інстанції виходив з того, що наявні у матеріалах справи докази не дають підстав кваліфікувати виявлені порушення як грубе порушення дисципліни чи посадових інструкцій, достатнє для застосування такого виду дисциплінарного стягнення, як звільнення зі служби в поліції. Також суд першої інстанції звернув увагу на те, що за певні порушення службової дисципліни позивача притягнуто до відповідльності із перевищенням одного місяця з дня виявлення правопорушення. 
Не погодившись із цим рішенням суду, його оскаржив відповідач, подавши апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти постанову про відмову в задоволенні позову.
У апеляційній скарзі відповідач зазначає, що під час службового розслідування відповідач встановив грубі порушення позивачем службової дисципліни, зокрема, затягування розслідування кримінальних справ, відсутність у них процесуальних документів слідчого чи інших матеріалів кримінального провадження. За ці порушення відповідач вирішив звільнити позивача, оскільки визнав їх достатніми для застосування цього виду дисциплінарного стягнення.
Заслухавши суддю – доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд при розгляді цієї справи виходить з наступних міркувань.
Суд першої інстанції встановив те, що, на підставі наказу відповідача від 13 жовтня 2022 року № 1982 «Про організацію та проведення цільової перевірки діяльності сектору дізнання Берегівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області» було створено комісію для проведення службової перевірки діяльності Берегівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області.
За результатами службової перевірки 25 жовтня 2022 року складений висновок, відповідно до якого, за порушення вимог статей 2, 9, 28, 36, 401, 110, 284 Кримінального процесуального Кодексу України під час здійснення досудового розслідування у кримінальних провадженнях № 12022078060000223, за статтею 125 частиною 1 КК України, № 42021072060000023, за статтею 356 КК України, № 12022078060000443, за статтею 309 частиною 1 КК України, № 12022078060000085, № 12022078060000399, за статтею 358 частиною 4 КК України, № 12021078060000100, № 12019070060000558, № 12019070060000855, за статтею 185 частиною 1 КК України, № 12022078060000315, № 12022078060000233, за статтею 190 часиною 1 КК України запропоновано застосувати до дізнавача Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції Ковтонюка Ярослава В`ячеславовича, відповідно до статті 13 частини 3 пункту 7 розділу 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
Відповідно до пункту 1 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 26 жовтня 2022 року № 2089 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області", за порушення вимог статей 2, 9, 28, 36, 401, 93, 110, 284 Кримінального процесуального Кодексу України під час здійснення досудового розслідування у кримінальних провадженнях № 12022078060000223, за статтею 125 частиною 1 КК України, № 42021072060000023, за статтею 356 КК України, № 12022078060000443, за статтею 309 частиною 1 КК України, № 12022078060000085, № 12022078060000399, за статтею 358 частиною 4 КК України, № 12021078060000100, № 12019070060000558, № 12019070060000855, за статтею 185 частиною 1 КК України, № 12022078060000315, № 12022078060000233, за статтею 190 часиною 1 КК України дізнавача сектору дізнання Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції Ковтонюка Ярослава В`ячеславовича, відповідно до розділу 3 статті 13 частини 3 пункту 7 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнено із служби в поліції.
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 28 жовтня 2022 року № 196 о/с «По особовому складу», відповідно до статті 77 частини 1 Закону України «Про національну поліцію», позивача звільнено зі служби в поліції, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. 
Надаючи правову оцінку правильності вирішення судом першої інстанції даного публічно – правового спору, суд апеляційної інстанції виходить із такого. 
За приписами статті 19 частин 1, 2 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року № 580-VIII (далі – Закон № 580-VIII)  у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження регламентується нормами Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» № 2337-VIII від 15 березня 2018 року (далі - Дисциплінарний статут).
Так, службова дисципліна, в розумінні Дисциплінарного статуту, є дотриманням поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
В свою чергу дисциплінарним проступком, згідно із статтею 12 Дисциплінарного статуту, визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходу за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року за № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок № 893), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Згідно із пунктом 1 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
У Висновку службового розслідування від 25 жовтня 2022 року зазначено, що 29 вересня 2022 року у кримінальних провадженнях № 12022078060000223, за статтею 125 частиною 1 КК України, та № 42021072060000023, за статтею 356 КК України, дізнавачем Ковтонюком Я.В. прийняті рішення про їх закриття на підставі статті 284 частини 1 пункту 2 КПК України, однак під час перевірки виявлено відсутність таких постанов у матеріалах провадження. Копії постанов дізнавача про закриття кримінальних проваджень не надіслані заявнику, потерпілому, прокурору, як передбачено статтею 284 частиною 4 КПК України. У кримінальному провадженні № 12022078060000443 від 06 жовтня 2022 року, за статтею 309 частиною 1 КК України, не допитано в якості свідка посадову особу - поліцейського СРПП Берегівського РВП ГУНП області, який виявив наркотичні засоби у особи; не допитано в якості свідків понятих, у присутності яких проводився огляд та вилучення наркотичних засобів у особи. Перевіркою стану розслідування проваджень встановлено, що дізнавач Ковтонюком Я.В у кримінальному провадженні № 12022078060000085 від 26 березня 2022 року, за статтею 358 частиною 4 КК України, розпочатому за фактом пред`явлення ОСОБА_2 на КПП «Косино», працівникам прикордонної служби, завідомо підробленого документа, а саме тимчасового посвідчення військовозобов`язаного та довідки військово-лікарської комісії про непридатність до військової служби, виданих на ім`я останнього, не проведено жодної слідчої дії, з метою встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення та 26 квітня 2022 року, згідно з відомостями з ЄРДР, прийнято рішення про закриття вказаного кримінального провадження, на підставі статті 284 частини 1 пункту 2 КПК України. 23 травня 2022 року прокурор Берегівської окружної прокуратури скасував постанову про закриття зазначеного кримінального провадження, однак дізнавачем Ковтонюком Я.В., з вказаного часу, не проведено жодної слідчої дії. Перевіркою кримінального провадження № 12021078060000100 від 26 травня 2022 року, за статтею 185 частиною 1 КК України, встановлено, що 18 січня 2022 року прокурор Берегівської оружної прокуратури, у порядку статті 36 КПК України, в межах цього кримінального провадження, надав вказівки, жодний пункт з яких дізнавачем Ковтонюком Я.В. не виконаний. Вивченням кримінальних проваджень № 12019070060000558 від 01 серпня 2019 року та № 12019070060000855 від 23 листопада 2019 року, розпочатих за статтею 185 частиною 1 КК України, встановлено, що, з часу доручення здійснення досудового розслідування дізнавачу Ковтонюку Я.В., цих кримінальних проваджень, а саме з 17 липня 2020 року та 06 березня 2021 року відповідно, останнім не проведено жодної слідчої дії у цих провадженнях. Також, у кримінальному провадженні № 12022078060000399, порушеному за статтею 358 частиною 4 КК України, дізнавач Ковтонюк Я. не вжив жодних заходів щодо скерування кримінального провадження в прокуратуру для вирішення питання про зміну підслідності та, в подальшому, прийняття рішення органом досудового розслідування ДБР, оскільки, кримінальне правопорушення скоїв військовослужбовець та, згідно з висновком судово-технічної експертизи № 8714 від 21 вересня 2022 року, посвідчення водія, яке використовувала особа, не відповідає встановленому взірцю, отже, є підробленим. В ході перевірки виявлено затягування ОСОБА_3 .В досудового розслідування кримінального провадження № 12022078060000315 від 03 серпня 2022 року, порушеного за статтею 190 частиною 1 КК України, а саме не вжито заходів для встановлення місця зняття грошових коштів і особи шахрая; не ініційовано та не здійснено тимчасовий доступ до речей та документів, які становлять банківську таємницю; не надано доручення, в порядку статті 40-1 КПК України, працівникам ВПК ДКП НП України в Закарпатській області щодо встановлення місця зняття грошових коштів з банківської картки, на яку потерпілий перерахував грошові кошти. Аналогічна ситуація затягування досудового розслідування у кримінальному провадженні № 12022078060000233 від 06 липня 2022 року, порушеного за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого статтею 190 частиною 1 КК України, в якому дізнавач Ковтонюк Я.В не ініціював та не здійснив тимчасовий доступ до речей та документів, які становлять банківську таємницю. Також, під час перевірки у шафі службового кабінету ОСОБА_1 виявленні 15 висновків експертів, складених на підставі постанов про призначення судово - медичних експертиз щодо встановлення причин смерті громадян, які, згідно з вимогами Кримінально-процесуального кодексу України, до матеріалів кримінальних проваджень не долучені.
Крім того, було виявлено 35 вказівок Берегівської місцевої прокуратури, наданих ОСОБА_1 у різних кримінальних провадженнях, в порядку статті 36 КПК України, під час його перебування на посаді слідчого Берегівського відділу поліції, які не виконані. 
В ході проведення службового розслідування комісія встановила порушення позивачем вимог статей 2, 9, 28, 36, 40-1, 93, 110, 284 Кримінального процесуального Кодексу України, тобто здійснення досудового розслідування в розумні строки, невиконання вказівок прокурора, обов`язків дізнавача, зокрема, щодо збирання доказів, порушення порядку закриття кримінального провадження. 
Стосовно виявлених під час службового розслідування порушень, щодо ведення кримінальних проваджень, позивач пояснив: 
- у кримінальних провадженнях № 12022078060000223 та № 42021072060000023 були відсутні ухвали про закриття кримінальних проваджень через те, що позивач їх не роздрукував;
- позивач не допитав в якості свідків особу, яка виявила наркотичні засоби та понятих, у межах кримінального провадження № 12022078060000443, через те, що обрав іншу тактику досудового розслідування, а саме в першу чергу призначив експертизу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів. Після цього планував провести допит в якості свідків особу, яка виявила наркотичні засоби та понятих;
- у межах кримінального провадження № 12022078060000399 від 02.09.2022 року не прийняв рішення про скерування цього провадження в прокуратуру для вирішення питання про зміну підслідності, через те, що не було інформації про те, що кримінальне правопорушення скоєне військовослужбовцем;
- у межах кримінального провадження № 12021078060000100 виконав більшість вказівок прокурора;
- щодо кримінальних проваджень № 12019070060000558 від 01.08.2019 року та № 12019070060000855 від 21.11.2019 року у яких, на думку комісії, позивач не вчинив жодних слідчих дій, пояснив, що минув шестимісячний строк, з моменту виявлення, для притягнення його до відповідальності;
- не вчинення такої слідчої дії як тимчасовий доступ до речей та документів, які становлять банківську таємницю в межах кримінальних провадження № 12022078060000315 та № 12022078060000233 пов`язане із тим, що ці справи тривалий час не були йому передані;
- у межах кримінального провадження № 12022078060000085 позивач провів слідчі дії: огляд місця події, вилучення у особи посвідчення військовозобов`язаного та довідки військово-лікарської комісії. Тому твердження комісії про те, що позивач не проводив жодних слідчих дій є безпідставним;
- щодо відсутності у кримінальних провадженнях 15 висновків експертів та 35 примірників вказівок Берегівської місцевої прокуратури, за час його перебування на посаді слідчого Берегівського відділу поліції, позивач пояснив, що за цими порушенням минув строк давності притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
Апеляційний суд наголошує на тому, що позивач не надав доказів на підтвердження цих доводів.
Водночас діяльність дисциплінарної комісії пов`язана зі збиранням доказової інформації щодо факту дисциплінарних порушень, яку, у випадку, якщо особа заперечує, необхідно спростувати.
Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Нормами статті 13 частини 3 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Отже, чинним законодавством визначений порядок притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
При цьому, звільнення зі служби в поліції як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.
Оцінюючи, чи відповідало застосоване до позивача дисциплінарне стягнення критеріям обґрунтованості та пропорційності, суд зазначає про те, що відсутність у матеріалах кримінальних провадження постанов про закриття проваджень, невиконання вказівок прокурора, даних в межах відповідного кримінального провадження, та не проведення протягом тривалого часу, із порушенням розумних строків, слідчих дій у кримінальних провадженнях № 12019070060000558 від 01.08.2019 року та № 12019070060000855 від 21.11.2019 року є такими порушеннями службової дисципліни, які тягнуть за собою звільнення зі служби, оскільки свідчать про невиконання позивачем своїх безпосередніх обов`язків та дозволяють зробити висновок про безвідповідальне ставлення позивача до служби в поліції. 
Ці порушення підтверджені доказами зібраними в ході проведення службового розслідування і позивачем не спростовані.
Суд, через відсутність відповідних доказів, вважає безпідставними пояснення позивача, про те, що позивач не виконував покладені на нього обов`язки у зв`язку з наявністю обставин, що від нього не залежали.
Також суд звертає увагу на те, що, у жодному із виявлених комісією випадків, позивач не повідомляв свого безпосереднього керівника про наявність обставин, які роблять неможливим виконання позивачем своїх посадових обов`язків.  
Стосовно обставин виявлення у шафі службового кабінету 15 висновків експертів, щодо встановлення причин смерті громадян та 35 примірників вказівок Берегівської місцевої прокуратури в порядку статті 36 КПК України, то суд першої інстанції встановив те, що ці дії вчинені у період з 2018 року по 2020 рік та по них минув шестимісячний строк притягнення особи до дисциплінарної відповідальності, який обчислюється з дня його вчинення.
Водночас, сплив строку притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за вказані порушення не дозволяє застосувати до особи дисциплінарне стягнення, однак обставини вчинення правопорушення можуть братись до уваги при характеристиці особи, чи визначенні ставлення особи до виконання службових обов`язків.
Наявність у шафі службового кабінету 15 висновків експертів, щодо встановлення причин смерті громадян та 35 примірників вказівок Берегівської місцевої прокуратури свідчить про систематичне невиконання позивачем службових обов`язків, а це може, в сукупності з іншими обставинами, братись до уваги при обранні виду дисциплінарного стягнення позивачу.
Підводячи підсумок наведеного, апеляційний вважає, що наказ про звільнення позивача зі служби в поліції є правомірним і таким, який ґрунтується на основі достовірних та належних доказів про порушення позивачем службової дисципліни, яке має наслідком звільнення зі служби, що є підставою для відмови в задоволенні позову.
Відповідно до частини 1 статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:
1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;
3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;
4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до переконання в тому, що суд першої інстанції неправильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з порушенням норм матеріального права.
Апеляційний суд вважає доводи апеляційної скарги такими, що спростовують висновки суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу необхідно задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти постанову про відмову в задоволенні позову.
Керуючись ч. 4 ст. 229, ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

                                              П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області задовольнити.
Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2022 року в справі № 260/4677/22 скасувати та прийняти постанову, якою в задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про поновлення на роботі відмовити.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, за наявності яких, постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуюча суддя	 	Р. Б. Хобор 	
судді	 	Н. В. Бруновська 	
 	 	Р. М. Шавель  	
Постанова складена 05.05.2023 року