ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2651/23 Справа № 198/246/22 	  	Суддя у 1-й інстанції - Білинський  М.В. Суддя у 2-й інстанції - Барильська  А. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2023 року                                                                м. Дніпро

       Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі :

       головуючого – судді: Барильської А.П.,
       суддів: Деркач Н.М., Куценко Т.Р.
за участю секретаря: Заворотного К.Я.

       розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою 
                                ОСОБА_1 , 

на рішення Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області від 24 листопада 2022 року по справі за позовом  ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа — орган опіки та піклування виконавчого комітету Павлоградської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні та визначення способу участі батька у вихованні дитини, -
ВСТАНОВИЛА: 
       
       У серпні 2022 року ОСОБА_2 звернувся через Юр`ївський районний суд Дніпропетровської області з позовом, пред`явленим до ОСОБА_3 , третя особа орган опіки та піклування виконавчого комітету Павлоградської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі батька у вихованні дитини, обґрунтовуючи це тим, що 11 січня 2018 року між  ОСОБА_2  та ОСОБА_3  укладений шлюб, в якому  ІНФОРМАЦІЯ_1  народилася донька — ОСОБА_4 , з якою вони разом до червня 2022 року проживали разом в с. Вербське Павлоградського району Дніпропетровської області, однак, 28 червня 2022 року відповідачка забрала дитину та виїхала на постійне місце проживання до м.Павлоград до іншого чоловіка, з яким проживає однією сім`єю і на теперішній час, при цьому заблокувала його номер телефону, що призвело до відсутності у позивача відомостей про місцезнаходження його доньки.
       29 червня 2022 року позивач звернувся до органів поліції з метою розшуку дитини. У відповідь на вказану заяву йому було рекомендовано звернутися до суду для вирішення питання щодо встановлення часу для спілкування з донькою.
       Згодом позивач дізнався адресу місцезнаходження доньки, неодноразово приїздив, але двері йому ніхто не відчиняв.
       31 липня 2022 року ОСОБА_2 разом зі своїми батьками (дідом та бабою доньки) знову приїхав провідати ОСОБА_5 , але відповідачка не дозволила їм поспілкуватися із дитиною.
       Позивач бажає спілкуватися з донькою, приймати участь у її вихованні, у зв`язку із чим змушений звернутися до суду та просить зобов`язати ОСОБА_3 не чинити йому перешкод у вихованні та спілкуванні з дитиною; визначити йому спосіб участі у вихованні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом встановлення такого часу для спілкування з донькою:
       - до вступу дитини до 1 класу загальноосвітнього навчального закладу: щомісяця перший та третій тижні - з 10.00 год. п`ятниці до 17.00 год. неділі, другий та четвертий тижні - з 10.00 год. четверга до 17.00 год. п`ятниці в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - після вступу дитини до 1 класу загальноосвітнього навчального закладу: щотижня з 09.00 год. суботи до 10.00 год. неділі в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - щороку в літній період у липні, або в іншому місяці літа за домовленістю між батьками, не менше 15 днів підряд в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю виїзду разом з дитиною на відпочинок на море;
       - щороку під час кожних осінніх, зимових та весняних шкільних канікул 4 дні підряд в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - щороку у дні народження: батька — 27 березня, баби — 23 грудня, діда — 12 травня з 10.00 год. дня, на який припадає зазначена дата, до 10.00 год. наступного дня, якщо ці дні не припадають на день шкільних занять, в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - щороку на день народження доньки 11 листопада з 15.00 год. до 20.00 год. в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - рік через рік на новорічні свята з 10.00 год. 31 грудня до 18.00 год. 01 січня в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - з моменту набрання рішенням суду законної сили та до досягнення дитиною повноліття дозволити необмежене спілкування батька з донькою засобами телефонного, поштового, електронного та інших засобів зв`язку (а.с.2-7).
       Рішенням Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області від 24 листопада 2022 року позов задоволено частково. 
       Зобов`язано  ОСОБА_3 не чинити перешкоди ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні з дитиною, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
       Визначено ОСОБА_2 спосіб участі у вихованні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом встановлення такого часу для спілкування з донькою:
       - до вступу дитини до 1 класу загальноосвітнього навчального закладу: щомісяця перший та третій тижні - з 10.00 год. суботи до 17.00 год. неділі, другий та четвертий тижні - з 17.00 год. четверга до 17.00 год. п`ятниці в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - після вступу дитини до 1 класу загальноосвітнього навчального закладу: щотижня з 09.00 год. суботи до 10.00 год. неділі в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - щороку в літній період у липні, або в іншому місяці літа за домовленістю між батьками, не менше 15 днів підряд в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю виїзду разом з дитиною на відпочинок на море;
       - щороку під час кожних осінніх, зимових та весняних шкільних канікул 4 дні підряд в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - щороку у дні народження: батька — 27 березня, баби — 23 грудня, діда — 12 травня з 10.00 год. дня, на який припадає зазначена дата, до 10.00 год. наступного дня, якщо ці дні не припадають на день шкільних занять, в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - щороку на день народження доньки 11 листопада або на наступний день за домовленістю між батьками з 15.00 год. до 20.00 год. в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - рік через рік на новорічні свята з 10.00 год. 31 грудня до 18.00 год. 01 січня в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - з моменту набрання рішенням суду законної сили та до досягнення дитиною повноліття дозволити необмежене спілкування батька з донькою засобами телефонного, поштового, електронного та інших засобів зв`язку. В іншій частині позовних вимог відмовлено.
Вирішено питання розподілу судових витрат у справі (а.с.86-91). 
       Не погодившись з рішенням суду ОСОБА_1 ( ОСОБА_6 ) у січні 2023 року подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, зазначає, що судом не враховано вік дитини для визначення залишення дитини на ніч з позивачем, а побачення батька з дитиною повинні відбуватись у присутності матері. Разом з цим зазначила, що судом помилково не взято до уваги висновок органу опіки та піклування, який направлений на встановлення між батьком та дитиною належного зв`язку та в повній мірі забезпечує право дитини на побачення з нею батька, у зв`язку із чим просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким визначити ОСОБА_2 спосіб участі у вихованні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом встановлення такого часу для спілкування з донькою:
       - до вступу дитини до 1 класу загальноосвітнього навчального закладу: щопонеділка, щосереди, щопятниці — з 16.00 го. до 19.00 год. та щосуботи з 10.00 год. до 15.00 год., за взаємною домовленістю батьків, враховуючи стан здоров`я дитини та її бажання, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - після вступу дитини до 1 класу:
       щосуботи з 10.00 год. до 15.00 год., враховуючи стан здоров`я дитини та її бажання, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       щороку в літній період 15 днів підряд, за взаємною домовленістю батьків, враховуючи стан здоров`я дитини та її бажання, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       щороку під час осінніх, зимових та весняних шкільних канікул 4 дні підряд, за взаємною домовленістю батьків, враховуючи стан здоров`я дитини та її бажання, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
        - наступний день після дня народження дитини, за взаємною домовленістю батьків, враховуючи стан здоров`я дитини та її бажання, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку(а.с.98-103). 
        ОСОБА_2 , скориставшись своїм правом, передбаченим ст. 360 ЦПК України, на подання відзиву на апеляційну скаргу, 17 березня 2023 року подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що запропонований відповідачкою спосіб участі батька у вихованні дитини є неприйнятним для нього та не відповідає інтересам дитини у систематичному та повному спілкуванні з батьком, враховуючи, що він проживає в іншому місці ніж дитина, що унеможливлює реалізацію такого графіку спілкування, просив в задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.
       Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, а рішення суду першої інстанції - зміні в частині визначення способу участі батька у вихованні дитини, з наступних підстав.
       Статтями 12,81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
       Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
       Розглядаючи позов, суд має встановити фактичні обставини справи виходячи з фактичних правовідносин сторін, але в межах заявлених вимог.        
Судом першої інстанції встановлено, що 1 січня 2018 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 укладений шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим Юр`ївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №03 (а.с. 12).
        ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народилася донька, ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим повторно Павлоградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 06 липня 2022 року, актовий запис про народження № 31 від 17 листопада 2017 року (а.с.13).
       Рішенням Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області від 16 вересня 2022 року розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Після розірвання шлюбу ОСОБА_3 залишено прізвище ОСОБА_7 .
        ОСОБА_2 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 10).
        ОСОБА_3 ( ОСОБА_7 ) та малолітня ОСОБА_4 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.14, 28).
       Судом також встановлено за відомостями Витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення до кримінальної відповідальності та наявності судимості», що позивач до кримінальної відповідальності не притягувався, не має непогашеної судимості, в розшуку не перебуває (а.с. 17).
       Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_2 на праві власності належить квартира, загальною площею 62,7 кв. м, розташована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 22-23).
       Згідно з актом обстеження умов проживання за адресою: АДРЕСА_1 , складеним 21 липня 2022 року начальником та спеціалістом Служби у справах дітей Юр`ївської селищної ради Павлоградського району Дніпропетровської області, за вказаною адресою проживають ОСОБА_2 та його мати ОСОБА_8 , умови проживання задовільні, в квартирі наявні меблі, побутова техніка, електро- та водопостачання. Також є окрема кімната для дитини, стіл, ліжко, шафа для одягу, дитячі іграшки, книги. Стосунки в сім`ї добрі (а.с. 18).
       Відповідно до характеристики ОСОБА_2 за місцем проживання, позивач характеризується позитивно, скарг від сусідів та жителів селища на нього до селищної ради не надходило (а.с. 19).
       Крім того, відповідно до довідок № 416 та № 417 від 19 липня 2022 року позивач не перебуває на обліку у лікаря психіатра та нарколога (а.с. 20, 21).
       29 червня 2022 року та 31 липня 2022 року позивач звертався до Павлоградського районного відділу ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області із заявами щодо створення ОСОБА_3 перешкод у спілкуванні йому із донькою (а.с. 15, 16).
       З наведеного судом встановлено, що сторони добровільно не дійшли згоди щодо способів участі батька у спілкуванні із малолітньою ОСОБА_9 .
       Відповідно до висновку органу опіки і піклування Виконавчого комітету Павлоградської міської ради малолітня дитина разом з матір`ю зареєстрована по АДРЕСА_2 , а фактично проживають на АДРЕСА_3 . Умови проживання задовільні.
       Орган опіки та піклування Павлоградської міської ради вважав за доцільне визначити способи участі батька ОСОБА_2 у вихованні малолітньої дитини ОСОБА_4 за порядком:
       до вступу дитини до 1 класу:
       - щопонеділка, щосереди, щоп`ятниці з 16.00 години до 19.00 години та щосуботи з 10.00 години до 15.00 за взаємною домовленістю батьків, враховуючи стан здоров`я дитини та її бажання.
       після вступу дитини до 1 класу:
       - щосуботи з 10.00 години до 15.00 години за взаємною домовленістю батьків, враховуючи стан здоров`я дитини та її бажання;
       - щороку в літній період 15 днів підряд за взаємною домовленістю батьків, враховуючи стан здоров`я дитини та її бажання;
       - щороку під час осінніх, зимових та весняних канікул 4 дні підряд за взаємною домовленістю батьків, враховуючи стан здоров`я дитини та її бажання;
       - наступний день після дня народження дитини за взаємною домовленістю батьків, враховуючи стан здоров`я дитини та її бажання (а.с. 38-39).
       Частково задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції вважав за доцільне усунути позивачеві перешкоди в спілкуванні з донькою та участі у її вихованні, враховуючи ще і те, що малолітня ОСОБА_5  з народження та до червня 2022 року постійно проживала разом з батьком та матір`ю, а короткочасні зустрічі батька з дитиною, які проживають у різних населених пунктах, не сприятимуть встановленню між ними належного емоційного зв`язку. До того ж, у висновку органу опіки і піклування не визначено місце побачення дитини з батьком, можливість його зустрічей з донькою без присутності матері, що в подальшому може створити невизначеність та конфлікти між сторонами, у зв`язку із чим суд цей висновок до уваги не взяв, з чим повністю погоджується і колегія суддів, однак, з визначеним рішенням суду способом колегія суддів погодитись в повній мірі не може, з наступних підстав.
       Статтею 18 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Україною 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), визначено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, а також встановлено, що найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. 
       Частиною першою статті 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
       Згідно зі статтею 9 Конвенції держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.        
       У статті 7 Конвенції передбачено, що кожна дитина має право знати своїх батьків і право на їх піклування.
       Відповідно до статті 15 Закону України "Про охорону дитинства" дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів.
       Згідно із статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.
       Відповідно до статті 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.
       Статтею 157 СК України передбачено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. 
       Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.
       Відповідно до статті 159 СК України, якщо той з батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та її вихованні, зокрема він ухиляється від виконання рішення органу опіки і піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.
       Суд при встановленні способу спілкування має дотримуватися розумного балансу на участь обох батьків у вихованні дитини.
       Батько та мати мають рівні права та обов`язки і при вирішенні питання про періодичність побачень, можливість спільного відпочинку, відвідування місця проживання того з батьків, з ким дитина не проживає, слід виходити виключно з інтересів дитини.
       Питання справедливої рівноваги між інтересами батьків та інтересами дитини неодноразово аналізувалося Європейським Судом з прав людини (далі - ЄСПЛ), практика якого відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" і частини четвертої статті 10 ЦПК України застосовується судом як джерело права.
       У рішенні ЄСПЛ у справі "Хант проти України" від 07 грудня 2006 року зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага (§ 54) і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення ЄСПЛ у справі "Johansen v. Norway" від 07 серпня 1996 року, § 78).
       Отже, положення про рівність прав та обов`язків батьків у вихованні дитини не може тлумачитися на шкоду інтересам дитини.
       Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.
       Батько, який проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має беззаперечне право на особисте спілкування з дитиною, враховуючи його ставлення до виконання своїх батьківських обов`язків, прихильність дитини до батька, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.
       Мати, яка проживає разом з дитиною, не має права перешкоджати батьку спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини.
       У справах зі спорів щодо участі батьків у вихованні та спілкуванні з дитиною узагальнений та формальний підхід є неприпустимим, оскільки сама наявність спору з цього приводу є суттєвим інструментом впливу, особливо у відносинах між колишнім (фактичним) подружжям, який може використовуватися не в інтересах дитини. Кожна справа потребує детального вивчення ситуації, врахування різноманітних чинників, які можуть вплинути на інтереси дитини, у тому числі її думки, якщо вона відповідно до віку здатна сформулювати власні погляди.
       Колегія суддів зазначає, що встановивши вірно характер спірних правовідносин, дослідивши наявні у справі докази, врахувавши також інтереси дитини, які мають пріоритет над інтересами батьків, вік дитини та режим її розпорядку дня, суд першої інстанції не врахував принцип рівності прав батьків у вихованні дитини, та визначив спосіб у спілкуванні батька з дитиною, який, передусім, не зовсім відповідає якнайкращих інтересам дитини, а зазначений спосіб участі батька у вихованні доньки та спілкуванні з нею у повній мірі не буде відповідати інтересам як батьків, так і дитини, тому належить встановити наступний графік побачень позивача з дитиною:
       Визначити ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , спосіб участі у вихованні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом встановлення такого часу для спілкування з донькою:
       - щомісяця перший та третій тижні - з 10.00 год. до 17.00 год. суботи, другий та четвертий тижні - з 17.00 год. до 17.00 год. неділі без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - щороку в літній період у липні, або в іншому місяці літа за домовленістю між батьками, не менше 15 днів підряд в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю виїзду разом з дитиною на відпочинок на море;
       - щороку під час кожних осінніх, зимових та весняних шкільних канікул 4 дні підряд в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - щороку у дні народження: батька — 27 березня, баби — 23 грудня, діда — 12 травня з 10.00 год. дня, на який припадає зазначена дата, до 10.00 год. наступного дня, якщо ці дні не припадають на день шкільних занять, в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - щороку на день народження доньки 11 листопада або на наступний день за домовленістю між батьками з 15.00 год. до 20.00 год. без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - рік через рік на новорічні свята з 10.00 год. 31 грудня до 18.00 год. 01 січня в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - з моменту набрання рішенням суду законної сили та до досягнення дитиною повноліття дозволити необмежене спілкування батька з донькою засобами телефонного, поштового, електронного та інших засобів зв`язку.
       Змінюючи спосіб участі батька у вихованні та спілкування з дитиною, колегія суддів, враховуючи норми ст. 263 ЦПК України, вважає за необхідне керуватись висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 10 вересня 2019 року у справі № 761/33329/15, від 20 вересня 2021 року у справі № 350/1696/19, від 26 травня 2021 року у справі №309/1760/16, від 21 липня 2021 року у справі № 404/3499/17, від 13 вересня 2021 року у справі № 215/4052/18, від 10 лютого 2022 року у справі №766/11786/16-ц.
       За правилами статей 12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
       За змістом статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
       Згідно зі статтею 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
       Статтею 88 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
       Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.
       Доводи апеляційної скарги в частині не взяття до уваги судом першої інстанції висновку органу опіки та піклування не можуть бути взяті до уваги колегією суддів, оскільки зазначений у цьому висновку спосіб не відповідає інтересам дитини та батька, який проживає фактично в іншому місці, що унеможливлює реалізацію такого способу спілкування, а враховуючи, що відповідач не заперечує право батька на спілкування та взяття участі у вихованні спільної дитини, колегія суддів погоджується з таким висновком суду, однак вважає необхідним внести зміни у визначений судом першої інстанції спосіб.
       За вимогами ст.376 ЦПК України суд апеляційної інстанції змінює рішення суду першої інстанції.
       Виходячи з викладеного колегія суддів приходить до висновку, що належить змінити в частині визначення способу участі батька у вихованні дитини, виклавши п.2 резолютивної частини рішення в іншій редакції, тому, на підставі ст 376 ЦПК України, рішення підлягає зміні в цій частині.
Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381 - 383 ЦПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

       Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 — задовольнити частково.
       Рішення Юр`ївськогорайонного суду Дніпропетровської області від 24 листопада 2022 року — змінити в частині визначення способу участі батька у вихованні дитини, виклавши п.2 резолютивної частини рішення в наступній редакції:
       Визначити  ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , спосіб участі у вихованні  ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом встановлення такого часу для спілкування з донькою:
       - щомісяця перший та третій тижні - з 10.00 год. до 17.00 год. суботи, другий та четвертий тижні - з 17.00 год. до 17.00 год. неділі без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - щороку в літній період у липні, або в іншому місяці літа за домовленістю між батьками, не менше 15 днів підряд в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю виїзду разом з дитиною на відпочинок на море;
       - щороку під час кожних осінніх, зимових та весняних шкільних канікул 4 дні підряд в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - щороку у дні народження: батька — 27 березня, баби — 23 грудня, діда — 12 травня з 10.00 год. дня, на який припадає зазначена дата, до 10.00 год. наступного дня, якщо ці дні не припадають на день шкільних занять, в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - щороку на день народження доньки 11 листопада або на наступний день за домовленістю між батьками з 15.00 год. до 20.00 год. без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - рік через рік на новорічні свята з 10.00 год. 31 грудня до 18.00 год. 01 січня в місці проживання батька без присутності третіх осіб, в тому числі матері, з можливістю відвідувати разом з дитиною дитячі розважальні заклади, кафе, інші місця відпочинку;
       - з моменту набрання рішенням суду законної сили та до досягнення дитиною повноліття дозволити необмежене спілкування батька з донькою засобами телефонного, поштового, електронного та інших засобів зв`язку.
       В іншій частині рішення Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області від 24 листопада 2022 року залишити без змін.
       Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.
       Повний текст постанови складений 18 квітня 2023 року.

       Головуючий: А.П. Барильська
       Судді: Н.М.Деркач 
Т.Р. Куценко