КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

Апеляційне провадження                                                             Доповідач- Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/4041/2023                                                                   
 
                                                          П О С Т А Н О В А
 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
 
  м. Київ                                                                                         Справа № 757/51183/21-ц
 
08 червня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів  Судової палати з розгляду цивільних справ:
 
головуючого судді  - Ратнікової В.М.
суддів                      - Борисової О.В.    
                                - Левенця Б.Б.
при секретарі           - Осадченко І.В.
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника відповідача Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» адвоката Далія Сергія Олександровича на рішення Печерського районного суду міста Києва від 29 вересня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Остапчук Т.В., у цивільній справі за позовом Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсним правочину, визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії,-
в с т а н о в и в:
 
У вересні 2021 року Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, вимоги якого змінено, до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ«ПриватБанк», банк) про визнання недійсним правочину, визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії.
Позовні вимоги обґрунтовував тим, що він є клієнтом банку АТ КБ«ПриватБанк». Здійнює незалежну професійну діяльність - приватний виконавець. Рахунки для ведення діяльності приватного виконавця відкриті ним в АТ КБ«ПриватБанк». 
15 червня 2021 року він отримав від АТ КБ«ПриватБанк» лист № 20.1.0.0.0/7-20210609/779 від 09 червня 2021 року про надання інформації та документів, на підставі яких здійснювались операції за період з 01 січня 2021 року по рахунках/картках, відкритих на ім`я останнього, зокрема: інформації/документів щодо визначення фінансового стану: декларації про майновий стан та доходи з відміткою контролюючого органу про її отримання (для податкових резидентів України); декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру; довідки Державної фіскальної служби України про суму сплачених податків з доходів фізичної особи; довідки про доходи; опису характеру та економічної суті проведених операцій по картці/картках НОМЕР_1 ; інформації щодо джерел походження коштів (за що були отримані грошові кошти на вказані вище картку/карти в готівковій формі та надання документів, що підтверджують джерела походження коштів співставно з обсягом надходжень); інформації про подальший рух коштів (з якою метою перераховувались грошові кошти на рахунки третіх осіб, що є підставою для співпраці, прохання також надати підтверджуючі документи).
Вказаний лист подано в порядку п.4, 5 ч.2 ст.8 та ч.6 ст.11 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».
Зазначав, що 14 червня 2021 року він  подав до банку  пояснення про походження коштів, яке обгрунтовано наступним: згідно податкових декларації за 2019 рік сума одержаного ним доходу складає 2 120 529,33 грн, за 2020 рік - 7 512 448,77 грн. Згідно виписки по рахунку   НОМЕР_2 (рахунок для зарахування винагороди приватного виконавця) за період з 01 січня 2020 року по 08 грудня 2020 року - сума надходжень складає 6 189 398,94 грн. Чистий оподаткований дохід (за відрахуванням оплат всіх податків та витрат) був перенаправлений ним на особисті рахунки (як фізичної особи) та в подальшому направленні на депозит в ПАТ «ПриватБанк». Зазначені депозити закінчили термін своєї дії 21 грудня 2020 року та 25 грудня 2020 року. Відповідно, після їх закінчення, він вніс вказані грошові кошти на власну депозитну карту в АТ «Ощадбанк» та скерував на відкриті депозити. Так, 22 грудня 2020 року він поповнив депозитну карту на близько 1,6 млн. грн., а 28 грудня 2020 року - на близько  700 тис. грн. Частина з зазначених коштів (1,2 млн. грн.) будуть зберігатись на депозитних рахунках до серпня 2021 року і в подальшому будуть направленні на оплату податків за 2020 рік. Загальний розмір капіталізації на рахунках в АТ «Ощадбанк» складає близько 9 млн. грн.
Також повідомив банк про те, що у період з 01 січня 2021 року по теперішній час за наявності власної потреби він направляє кошти зі свого рахунку в АТ «Ощадбанк» на карту Універсальна в ПриватБанку, що має номер …. НОМЕР_3 і в подальшому використовує на власні потреби. Операції по власних картках в ПриватБанку відбувались виключно за рахунок власних коштів, в межах ліміту отриманого доходу за минулі роки. Такі операції не мають відношення до підприємницької діяльності, оскільки всі операції діяльності провадяться по окремим рахункам (теж в ПриватБанку). Поповнювались особисті картки як фізичної особи виключно ним у банкоматах чи терміналах, або його дружиною. Операції між картками (на суми більше 100 тис. грн.) проводились виключно між ним та його дружиною  ОСОБА_1 . 
Враховуючи вищенаведене, він просив банк забезпечити можливість безперешкодно та без часових затримок користуватись належним чином послугами АТ КБ«ПриватБанк»  та просив, у випадку наявності додаткових питань чи необхідності фінмоніторингу певних платежів, уточнити більш коректно питання та виокремити платежі за якими потрібно надати пояснення, оскільки надати пояснення на тисячі операцій по рахункам не є технічно можливим.
До вказаних пояснень ним долучено декларації за 2019, 2020 роки та виписку по рахунку.
14 липня 2021 року ним  було подано до банку запит про результати проведення перевірки фінмоніторингу та 03 серпня 2021 року  було  отримано від банку  повідомлення № 20.1.0.0.0/7-20210726/2269 від 26 липня 2021 року про відмову від підтримання ділових відносин/відмову в обслуговуванні шляхом розірвання ділових відносин/розірвання договору і закриття рахунку.
З даного повідомленням вбачається, що за результатами здійснених заходів належної перевірки моніторингу ділових відносин та фінансових операцій, АТ КБ«ПриватБанк» 26 липня 2021 року прийнято рішення про відмову від підтримання ділових/відмову в обслуговуванні шляхом розірвання договірних відносин/розірвання договору, у зв`язку з встановленням неприйнятно високого рівня ризику/ненадання необхідних для здійснення належної перевірки документів чи відомостей/неможливістю здійснення ідентифікації та/або верифікації, а також встановлення даних, що дають змогу встановити кінцевих бенефіціарних власників/подання недостовірної інформації/подання інформації з метою введення в оману Банку.
Внаслідок прийнятого рішення про відмову, достроково за ініціативою банку розриваються укладені договори банківського обслуговування/депозитні (вкладні) договори та договори з метою отримання інших банківських послуг (продуктів), що не передбачають відкриття поточних рахунків, та закриваються поточні/депозитні та інші рахунки після здійснення завершальних операцій.
26 липня 2021 року АТ КБ«ПриватБанк»було заблоковано  йому доступ в систему для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24, накладено арешти на його рахунки в АТ КБ«ПриватБанк» та заблоковано грошові кошти на рахунках як фізичної особи, як фізичної особи-підприємця та як суб`єкта незалежної професійної діяльності - приватного виконавця.
26 липня 2021 року ним, як суб`єктом незалежної професійної діяльності - приватним виконавцем, до відповідача було подано скаргу № 2510 від 26.07.2021 на незаконні дії посадових осіб АТ КБ «ПриватБанк», до Національного банку України подано скаргу № 2511 від 26.07.2021 на незаконні дії посадових осіб АТ КБ «ПриватБанк», до Міністерства юстиції України та Голови ради приватних виконавців України подано повідомлення № 2512 від 26.07.2021 про безпідставне блокування посадовими особами АТ КБ «ПриватБанк» рахунків приватного виконавця.
28 липня 2021 року як суб`єктом незалежної професійної діяльності - приватним виконавцем до АТ КБ «ПриватБанк» ним було подано заяву від 27.07.2021 року про негайне перерахування власних коштів на рахунки в інший банк та вимогу від 28.07.2021 року про негайне перерахування коштів на рахунки в інший банк. 
Повторно, 30 липня 2021 року  було подано вимогу № 2580 від 29.07.2021про негайне перерахування коштів на рахунки в інший банк. Заява та його вимоги банком АТ КБ «ПриватБанк» не розглянуті та не виконані.
30 липня 2021 року ним,  як суб`єктом незалежної професійної діяльності - приватним виконавцем, до АТ КБ «ПриватБанк» було подано вимогу № 2592 про надання інформації, повідомлення № 2593 від 30.07.2021 року, повідомлення від 30.07.2021 року, які АТ КБ «ПриватБанк» не розглянуті та не виконані.
02 серпня 2021 року  ним, як суб`єктом незалежної професійної діяльності - приватним виконавцем, як фізичною особою-підприємцем та як фізичною особою до АТ КБ «ПриватБанк» було подано три окремих заяви про надання копій виписок по рахункам та копій меморіальних ордерів по рахункам (з приміткою про ненадання згоди на закриття поточних рахунків та вчинення інших дій).  Вказані заяви АТ КБ «ПриватБанк» не розглянуті та не виконані.
03 серпня 2021 року ним,  як суб`єктом незалежної професійної діяльності - приватним виконавцем, до Міністерства юстиції України та Голови ради приватних виконавців України було подано повідомлення № 2653 від 03.08.2021 про безпідставне блокування посадовими особами АТ КБ «ПриватБанк» рахунків приватного виконавця.
04 серпня 2021 року  ним, як суб`єктом незалежної професійної діяльності - приватним виконавцем, було  виставлено АТ КБ «ПриватБанк»платіжні вимоги № 65748571, 65748571/1, 65748571/2, 65748571/3 з метою перерахувати власні кошти на рахунок в інший банк. Вимоги відповідачем не виконані.
04 серпня 2021 року  ним, як фізичною особою, до відповідача було подано заяву № 2662 про надання копій виписок по рахункам та копій меморіальних ордерів по рахункам (з приміткою про ненадання згоди на закриття поточних рахунків та вчинення інших дій). Заява АТ КБ «ПриватБанк»  не розглянута та не виконана.
04 серпня 2021 року  ним, як суб`єктом незалежної професійної діяльності - приватним виконавцем, до Національного банку України було  подано скаргу № 2683 від 04.08.2021 на незаконні дії посадових осіб АТ КБ «ПриватБанк».
05 серпня 2021 року він подав до банку додаткові пояснення  щодо походження коштів, із долученням декларації за 2019, 2020 роки, платіжних доручень на підтвердження оплати податків за 2020 рік (ПриватБанк), виписки по рахунку - винагорода приватного виконавця за 2020 - 2021 рік (ПриватБанк), виписки по рахунку - винагорода приватного виконавця за 2021 рік (Укргазбанк), свідоцтва про шлюб (ОСОБА_6), свідоцтва про шлюб (ОСОБА_7), інвестиційного договору (витяг), технічного паспорту на транспортний засібта документів на купівлю авто.
12 серпня 2021 року він отримав два листи від АТ КБ «ПриватБанк» № 20.1.0.0.0/7-210730/3583 від 10.08.2021 року, № 20.1.0.0.0/7-210726/12944 від 11.08.2021 року, з яких вбачається, що за результатами здійснення оцінки ділових відносин (фінансової операції без встановлення ділових відносин) банком виявлено критерії ризику, що не можуть бути прийняті. У зв`язку з чим,  26 липня 2021 року банком прийнято рішення про встановлення клієнту неприйнятно високого рівня ризику та відмовлено від встановлення ділових відносин/відкриття рахунку відповідно до вимог абз.3 ч.1 ст.15 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».
16 серпня 2021 року ним, як фізичною особою, та 19 серпня 2021 року, як суб`єктом незалежної професійної діяльності - приватним виконавцем, до АТ КБ «ПриватБанк»  подано заяви про закриття рахунку та перерахування залишків коштів.
19 серпня 2021 року він звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» із заявою про надання інформації та 20 серпня 2021 року про відкликання заяви.
У заяві до АТ КБ «ПриватБанк» від 25 серпня 2021 року він просив банк негайно відновити доступ до виписок по рахункам.
Вказував, що в силу вимог законодавства про запобігання та протидію легалізації доходів банк наділений правом в односторонньому порядку відмовитись від ділових відносин з клієнтами з неприйнятно високим ризиком, у тому числі, шляхом розірвання договорів. При цьому право банку відмовитись від договірних відносин шляхом розірвання договору банківського рахунку з підстав встановлення клієнту неприйнятно високого ризику за результатми оцінки чи переоцінки ризику не є абсолютним, а умовним, таким, що залежить від настання певних визначених Законом обставин.
Підстав вважати, що він вчиняв платіжні операції, або має будь яке відношення до вчинення платіжних операцій, які містять ознаки здійснення ризикової діяльності у сфері фінансового моніторингу та наражає на ризик застосування до банку відповідних заходів впливу, зокрема, незаконними джерел походження коштів, інших його активів або прав на такі активи, а також наявності у банківських операціях, що ним здійснені, ознак відмивання доходів, відсутні, а відтак, в силу вимог чинного законодавства, такі обставини не дають підстав для припинення (розірвання) банком договірних відносин з клієнтом в односторонньому порядку.
Посилаючись на те, що одностороння відмова АТ КБ «ПриватБанк» від договору банківського обслуговування, укладеного з ним, є незаконною, оскільки підстави для встановлення відповідного рівня ризику були відсутні,  вважав, що розірвання договору у такий спосіб порушує його права, а правочин з розірвання цього договору, відповідно до вимог ст.ст. 203, 215 ЦК України, є недійсним.
З приводу блокування банком доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 позивач зазначав, що з 26 липня 2021 року банк АТ КБ «ПриватБанк» заблокував йому доступ в систему для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24, з накладенням арештів на рахунки позивача та заблокував грошові кошти на його  рахунках, як фізичної особи, як фізичної особи-підприємця та  як суб`єкта незалежної професійної діяльності - приватного виконавця.
Разом з тим, правомірність блокування йому доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 та до карткового рахунку є можливою лише у випадку подальшого вчинення банком дій, визначених Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму», а також за умови дотримання строків зупинення фінансових операцій та блокування картки.
Вважає, що банком АТ КБ «ПриватБанк» не було дотримано вищевказаних вимог законодавства, в свою чергу,  за наслідками яких було заблоковано його доступ до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 та його картковими рахункаи, незважаючи на неодноразові його звернення, відповідачем не було вчинено дій, направлених на відновлення йому доступу до системи та розблокування карткових рахунків.
В частині заявлених вимог щодо спростування інформації про припинення ділових відносин позивач зазначав, що після блокування банком рахунків приватного виконавця без завчасного повідомлення виконавця про таке блокування, всі платежі по таких рахунках (надходження на рахунки) блокувалися зі сторони банку. Тривалий період часу (більше 3-х місяців) боржники по виконавчих провадженнях, які мали намір оплатити заборгованість по рахункам отримували відмову в банку щодо можливості здійснити платіж за такими реквізитами. Кожен стягувач, який мав намір сплатити авансовий внесок (або додаткову винагороду передбачену законом) виконавцю - був позбавлений можливості зробити це з підстав відмови банку в обслуговувані такого рахунку. Пенсійний фонд України (який здійснює відрахування по пенсіям боржників), ряд товариств та установ (які здійснюють відрахування заробітних плат боржників) не мали змоги тривалий час проводити такі платежі, оскільки незаконні дії банку АТ КБ «ПриватБанк» перешкоджали цьому.Всі ці установи, організації та особи отримували єдину підставу відмови в проведені платежів - розрив ділових відносин з отримувачем платежу.
Позивач вважав, що для відновлення обставин, які існували на момент порушення його прав, потрібно поінформувати велику кількість учасників виконавчого провадження, а тому для відновлення його порушеного права він потребує спеціального захисту, а саме: шляхом зобов`язання відповідача АТ КБ «ПриватБанк»публічно спростувати інформацію про розрив ділових відносин з позивачем та публічно проінформувати про відновлення операцій за рахунками приватного виконавця і таке публічне інформування (про відновлення операцій по рахункам) та спростування інформації (про розрив ділових відносин) можливо в друкованих засобах масової комунікації такі як Голос України та Урядовий Кур`єр .
З урахуванням наведеного,  просив суд: визнати недійсним та незаконним односторонній правочин, вчинений АТ КБ «ПриватБанк» щодо розірвання договору банківського обслуговування з приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3; визнати незаконними дії АТ КБ «ПриватБанк» по блокуванню доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 для бізнесу та рахунків, що відкриті на ім`я приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3; зобов`язати АТ КБ «ПриватБанк» усунути перешкоди приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 у доступі до послуг Банку шляхом: 1) розблокування доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 для бізнесу; 2) відкриття поточних та спеціальних рахунків (в кількості, з призначенням та у всіх відповідних валютах, що були відкриті на ім`я приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 станом на 27 липня 2021 року); 3) зняття всіх обмежень (арешт, блокування видаткових операцій, тощо) по користуванню банківськими рахунками; 4) відновлення доступу в особистому кабінеті до виписок по всім рахункам (відкритим і закритим) за всі роки, починаючи з моменту відкриття рахунків; зобов`язати АТ КБ«ПриватБанк» публічно спростувати інформацію про розрив ділових відносин з позивачем та публічно поінформувати назагал про відновлення операцій за рахунками позивача шляхом публікації в газеті «Голос України» або «Урядовий Кур`єр» оголошення наступного змісту: «АТ КБ«ПриватБанк» спростовує інформацію про розрив ділових відносин з приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 та інформує про відновлення операцій за рахунками, відкритими на ім`я останнього». Судові витрати по сплаті судового збору та витрат на правову допомогу адвоката покласти на відповідача.
Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 29 вересня 2022 року позов Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсним правочину, визнання дій незаконнимита зобов`язання вчинити дії задоволено.
Визнано недійсним односторонній правочин від 26.07.2021, вчинений Акціонерним товариством Комерційний банк «ПриватБанк» (ідентифікаційний код юридичної особи 14360570, місцезнаходження юридичної особи: 01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 1Д) щодо розірвання договору банківського обслуговування, з приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ).
Визнано незаконними дії Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк»  (ідентифікаційний код юридичної особи 14360570, місцезнаходження юридичної особи: 01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 1Д) з 26.07.2021 по блокуванню доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 для бізнесу та рахунків, що відкриті на ім`я приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ).
Зобов`язано Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (ідентифікаційний код юридичної особи 14360570, місцезнаходження юридичної особи: 01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 1Д) усунути перешкоди приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ) у доступі до послуг Банку шляхом: 1) розблокування доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 для бізнесу; 2) відкриття поточних та спеціальних рахунків (в кількості, з призначенням та у всіх відповідних валютах, що були відкриті на ім`я приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ) станом на 27.07.2021; 3) зняття всіх обмежень (арешт, блокування видаткових операцій, тощо) по користуванню банківськими рахунками; 4) відновлення доступу в особистому кабінеті до виписок по всім рахункам (відкритим і закритим) за всі роки починаючи з моменту відкриття рахунків.
Зобов`язано Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (ідентифікаційний код юридичної особи 14360570, місцезнаходження юридичної особи: 01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 1Д) публічно спростувати інформацію про розрив ділових відносин з позивачем та публічно поінформувати назагал про відновлення операцій за рахунками позивача шляхом публікації в газеті «Голос України» або «Урядовий Кур`єр» оголошення наступного змісту: «Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (ідентифікаційний код юридичної особи 14360570, місцезнаходження юридичної особи: 01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 1Д) спростовує інформацію про розрив ділових відносин з приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ) та інформує про відновлення операцій за рахунками відкритими на ім`я останнього».
Стягнуто з Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк»  (ідентифікаційний код юридичної особи 14360570, місцезнаходження юридичної особи: 01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 1Д) на користь держави та приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ), місце перебування: проспект Голосіївський, буд. 86/1, місто Київ, 03040) судовий збір в розмірі 4540 грн.
 Не погоджуючись з ухваленним рішенням суду першої інстанції, представник відповідача АТ КБ«ПриватБанк» - адвокат Далія Сергій Олександрович подав  апеляційну скаргу.
В апеляційній скарзі просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позову приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 у повному обсязі.
В обґрунтування змісту вимог апеляційної скарги зазначає, що рішення суду першої інстанції є необгрунтованим та незаконним, винесене з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору, неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та невідповідності висновків суду обставинам справи.
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не оцінив і не з`ясував усіх обставин, на які посилався відповідач в обгрунтування заперечень проти позову приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3, з яких вбачається, що банк АТ КБ«ПриватБанк» з урахуванням положень законодавства, а також умов та правил, що діють АТ КБ«ПриватБанк», під час аналізу діяльності позивача на підставі наявних документів та відомостей встановив останньому неприйнятно високий ризик, у зв`язку із чим прийняв рішення про відмову від підтримання ділових відносин із позивачем. Позивачем не доведено порушення його прав, інтересів з боку АТ КБ«ПриватБанк», а позовні вимоги по суті спрямовані на примушування банку до порушення вимог Закону України «Про банки і банківську діяльність», Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».
В частині дослідження судом першої інстанції доказівзазначає, що на виконання Положення про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 26.06.2015 № 417 та наказу Міністерства фінансів України № 584 від 08.07.2017 «Про затвердження Критеріїв ризику легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення», в АТ КБ «ПриватБанк» було розроблено «Програму управління комплаєнс-ризиком фінансового моніторингу АТ КБ ПриватБанк» та затверджено Протоколом Правління АТ КБ «ПриватБанк».
Відповідно до вимог зазначеної Програми неприйнятно високий рівень ризику може встановлюватися клієнту банком, в т.ч. за рішенням відповідального працівника банку, зокрема, у разі виявлення здійснення клієнтом ризикових фінансових операцій, ознак (індикаторів) ризикової діяльності, ненадання клієнтом необхідних банку для вивчення клієнта документів чи відомостей тощо. В такому випадку банк має право відмовити від встановлення (підтримання) ділових (договірних) відносин (у тому числі шляхом розірвання договірних відносин) або проведення фінансової операції.
Програма управління комплаєнс-ризиком фінансового моніторингу АТ КБ «ПриватБанк» є документом з обмеженим доступом та, у відповідності до ч. 10 ст. 16 Закону про запобігання та протидію, забороняється повідомляти про це особам, які брали (беруть) участь у її здійсненні, та будь-яким третім особам, крім випадків, визначених цим Законом.
Разом з тим, всі документи, пов`язані з проведенням АТ КБ «ПриватБанк» фінансового моніторингу, підлягалиогляду судом, однак жодного судового засідання  судом першої інстанції проведено не було, суд першої інстанції не повідомляв відповідача про дату та час розгляду справи, що обмежило права банку на доведення своєї позиції у вказаній справі.
Невиконання (неналежне виконання) судом першої інстанції цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи (відповідача АТ КБ «ПриватБанк») бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства.
Крім того, відповідач вважає, що спірні правовідносини виникли із договірних відносин, а спір виник між банком та Приватним виконавцем ОСОБА_3, який здійснює використання розрахункового рахунку, відкритого в АТ КБ «ПриватБанк» на підставі укладеного між сторонами договору, для підприємницької діяльності, тобто, спір виник між суб`єктами господарювання.
Проте, розглядаючи спір про визнання незаконними дій банку по блокуванню доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 для бізнесу та рахунків, що відкриті на ім`я приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3, суд першої інстанції на зазначені обставини уваги не звернув, клопотання відповідача про закриття провадження у справі, що було направлено на адресу суду 12.09.2022 року та отримано судом 16.09.2022 року - не розглянув.
Також вважає передчасними висновки суду першої інстанції про подання позивачем до банку або інших органів низки: пояснень, заяв, скарг, вимог повідомлень, оскільки до таких документів не додано доказів їх направлення або отримання адресатом. Наприклад, пояснення від 16.06.2021 року, скарги від 26.07.2021 року, адресовані відповідачу та Національному Банку, повідомлення Міністерству юстиції  від 26.07.2021 року, вимога про надання інформації від 30.07.2021 року, повідомлення від 03.08.2021року, додаткові пояснення від 05.08.2021року.
У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 - адвокат Пахолок Тарас Павлович просить залишити апеляційну скаргу відповідача без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Зазначає, що суд першої інстанції на підставі аналізу законодавства, яке регулює наявні між сторонами правовідносини, та наданих позивачем пояснень і доказів, які містяться в матеріалах справи, дійшов обгрунтованого висновку про те, що позивач належними та допустимими доказами довів незаконість вчинених відповідачем дій щодо встановлення останньому неприйнятно високого рівня ризику і, як наслідок, розриву ділових відносин та інших незаконних дій зі сторони банку.
При цьому, з поданої апеляційної скарги відповідача вбачається, що банк жодним чином не заперечує проти висновків суду, зроблених за наслідком аналізу наданих позивачем документів.
Таким чином, вважає, що у своїй апеляційній скарзі банк не спростував, що надані позивачем докази підтверджують незаконність висновків банку в частині встановлення позивачу неприйнятно високого рівня ризику, не навів контраргументів на противагу тим, на які посилався позивач.
В частині вимог апеляційної скарги відповідача щодо дослідження судом апеляційної інстанції нових доказів, а саме: Програми управління комплаєнс-ризиком фінансового моніторингу АТ КБ «ПриватБанк» та рішення АТ КБ «ПриватБанк» щодо присвоєння клієнту високого ризику, які за доводами відповідача не були надані до суду першої інстанції через неповідомлення відповідача про судові засідання у даній справі, зазначає, що у поданій апеляційній скарзі банк не наводить жодних причин та належних і допустимих доказів можливості подання до суду апеляційної інстанції нових доказів, які не досліджувались в суді. Більш того, в судовому засіданні суду першої інстанції брав участь представник банку, в рамках судового розгляду було призначено 6 судових засідань,до суду банком було подано відзив на позов, що спростовує позицію банку про те, що суд першої інстанції не повідомляв останнього про дату та час судових засідань.
Користуючись свої правом, приватний виконавець ОСОБА_3 довів до відома суду апеляційної інстанції про понесені ним витрати на правничу допомогу, у зв`язку з розглядом справи за апеляційною скаргою відповідача АТ КБ «ПриватБанк» на рішення Печерського районного суду міста Києва від 29 вересня 2022 року, розмір яких становить 15 000,00 грн, та відповідна заява з доказами буде подана ним з дотриманням приписів ч.8 ст.141 ЦПК України, тобто, протягом п`яти днів після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
У судовому засіданні в суді апеляційної інстанції представник АТ КБ «ПриватБанк» - Гайдамащук Олександр Володимирович підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.
Позивач Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 та його представник Пахолок Тарас Павлович просили залишити без змін рішення суду першої інстанції.
Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга відповідача АТ КБ «ПриватБанк» підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_3 здійнює незалежну професійну діяльність - приватний виконавець та є клієнтом банку АТ КБ«ПриватБанк». Рахунки, у тому числі, для ведення діяльності приватного виконавця відкриті позивачем в АТ КБ«ПриватБанк». 
15 червня 2021 року ОСОБА_3 отримано лист АТ КБ«ПриватБанк» № 20.1.0.0.0/7-20210609/779 від 09 червня 2021 року, в якому банк АТ КБ«ПриватБанк» проінформував клієнта банку ОСОБА_3 про те, що пунктами 4 та 5 частини другої статті 8 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» № 361-ІХ від 06.12.2019 (далі - Закон про ПВК/ФТ) та Положенням про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 19.05.2020 року № 65 зобов`язано Банк на постійній основі здійснювати заходи належної перевірки, зокрема, шляхом моніторингу ділових відносин та фінансових операцій клієнта, що здійснюються у процесі таких відносин, щодо відповідності таких фінансових операцій наявній у Банка інформації про клієнта, його діяльність.
Відповідно до частини шостої статті 11 Закону про ПВК/ФТ Банк наділений правом витребовувати та вивчати документи (інформацію) щодо фінансових операцій клієнтів та відомостей про їх учасників, про джерела коштів, пов`язаних з фінансовими операціями та інше.
Просив надати інформацію та документи, на підставі яких здійснювались операції за період з 01 січня 2021 року по рахунках/картках, відкритих на ім`я останнього, зокрема: надати інформацію/документіи щодо визначення фінансового стану: декларацію про майновий стан і доходи з відміткою контролюючого органу України про її отримання (для податкових резидентів України): декларацію про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру; довідку Державної фіскальної служби України про суму сплачених податків з доходів фізичної особи: довідку про доходи;  опис характеру та економічної суті проведених операцій по картці/картках НОМЕР_1 ; інформацію щодо джерел походження коштів (за що були отримані грошові кошти на вказані вище картку/карти в готівковій формі та надати документи, що підтверджують джерела походження коштів співставно з обсягом надходжень); інформацію про подальший рух коштів (з якою метою перераховувались грошові кошти на рахунки третіх осіб, що є підставою для співпраці, прохання також надати підтверджуючі документи).
Зазначено, що вищезазначені документи (належним чином засвідчені), мають бути надані до Банку протягом 10 робочих днів від дня надсилання цього повідомлення.
Роз`яснено про те, що положенням частини 6 статті 11 Закону України про ПВК/ФТ передбачено, що Банк має право витребувати, а клієнт, представник клієнта зобов`язані подати інформацію (офіційні документ), необхідну (необхідні) для здійснення належної перевірки, зокрема, для ідентифікації, верифікації, моніторингу ділових відносин та фінансових операцій клієнта, що здійснюються у процесі таких відносин, щодо відповідності таких фінансових операцій наявній у суб`єкта первинного фінансового моніторингу інформації про клієнта, його діяльність та ризик (у тому числі, в разі необхідності, про джерело коштів, пов`язаних з фінансовими операціями (вивчення клієнта), актуалізації/уточнення даних та інформації про клієнта, а також для виконання таким суб`єктом первинного фінансову моніторингу інших вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.
В листі № 20.1.0.0.0/7-20210609/779 від 09 червня 2021 року міститься застереження, а саме про те, що ненадання необхідних для здійснення належної перевірки документів чи відомостей/ неможливість здійснення ідентифікації та/або верифікації, встановлення клієну неприйнятно високого ризику/подання клієнтом чи його представником недостовірної інформації або подання інформації з метою введення в оману Банку є підставою для відмови в обслуговуванні, в тому числі, шляхом розірвання ділових відносин відповідно до частини першої статті 15 Закону пр ПВК/ФТ.
Вся надана клієнтом інформація набуває статусу банківської таємниці відповідно до ст. 60-62 Закону про Банки (а.с. 11 том 1).
14 червня 2021 року ОСОБА_3 до банку подано письмове пояснення щодо походження коштів, в якому  нимзазначено, що він здійснює незалежну професійну діяльність - є приватним виконавцем. Рахунки для ведення діяльності приватного виконавця відкриті ним у АТ КБ«ПриватБанк». Згідно податкової декларації за 2019 рік сума одержаного позивачем доходу складає 2 120 529,33 грн. Згідно податкової декларації за 2020 рік сума одержанного ним доходу складає 7 512 448,77 грн. Згідно виписки по рахунку  НОМЕР_2 (рахунок для зарахування винагороди приватного виконавця) за період з 01.01.2020 по 08.12.2020 - сума надходжень складає 6 189 398,94 грн. Чистий оподаткований дохід (за відрахуванням оплат всіх податків та витрат) були перенаправлені ним на особисті рахунки (як фізичної особи) та в подальшому направленні на депозит в ПАТ «ПриватБанк». Зазначені депозити закінчили термін своєї дії 21.12.2020 року  та 25.12.2020 року. Відповідно, після їх закінчення, ним внесені кошти на власну депозитну карту в AT «Ощадбанк» та скеровані на відкриті депозити. Так, 22.12.2020року він поповнив депозитну карту на близько 1,6 млн. грн., а 28.12.2020 року  на  близько  700 тис. грн. Частина з зазначених коштів (1,2 млн. грн.) будуть зберігатись на депозитних рахунках до серпня 2021 року і в подальшому будуть направленні на оплату податків за 2020 рік. Загальний розмір капіталізації на рахунках в AT «Ощадбанк» складає близько 9 млн. грн.
В період з 01.01.2021 року по теперішній час за наявності власної потреби, він направляє кошти зі свого рахунку AT «Ощадбанк» на карту Універсальна в ПриватБанк, що має номер ....6734 і в подальшому використовує на власні потреби. 
Вказував, що таким чином операції по власних картках в ПриватБанк відбувались виключно за рахунок власних коштів, в межах ліміту отриманого доходу за минулі роки. Такі операції не мають відношення до підприємницької діяльності, оскільки всі операції діяльності провадяться по окремим рахункам (теж в ПриватБанк). Поповнювались особисті картки (як фізичної особи) виключно ним у банкоматах чи терміналах, або його дружиною ОСОБА_1 . Операції між картками (на суми більше 100 тис. грн.) проводились виключно між ним та ОСОБА_1 (його дружиною). 
Враховуючи вищенаведене, ОСОБА_3 просив банк забезпечити йому можливість безперешкодно та без часових затримок користуватись належним чином послугами банку та просив, у випадку наявності додаткових питань чи необхідності фінмоніторингу певних платежів, уточнити більш коректно питання та виокремити платежі за якими потрібно надати пояснення, посилаючись на те, що надати пояснення на тисячі операцій по рахункам не є технічно можливим.
До вказаних пояснень ОСОБА_3 долучено декларації за 2019, 2020 роки та виписки по рахунку (а.с. 12 том 1).
14 липня 2021 року ОСОБА_3 до банку подано запит про результати проведення перевірки фінмоніторингу (а.с. 13 том 1).
03 серпня 2021 року ОСОБА_3 від банку отримано повідомлення № 20.1.0.0.0/7- 20210726/2269 від 26 липня 2021 року про відмову від підтримання ділових відносин/відмову в обслуговуванні шляхом розірвання ділових відносин/розірвання договору і закриття рахунку.
Даним повідомленням банк проінформував ОСОБА_3 про те, що банк АТ КБ«ПриватБанк», як суб`єкт первинного фінансового моніторингу, на постійній основі здійснює заходи належної перевірки, визначені статтею 11 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» № НОМЕР_5 від 06.12.2019 року.
Відповідно до пункту третього частини другої статті 8 Закону про ПВК/ФТ Банк зобов`язаний забезпечувати функціонування належної системи управління ризиками, застосовуючи у своїй діяльності ризик-орієнтовний підхід з метою мінімізації ризиків з урахуванням результатів ідентифікації, верифікації клієнта, встановлення кінцевого бенефіціарного власника клієнта або його відсутності, розуміння характеру ділових відносин, вивчення клієнта, послуг, що надаються клієнту, аналізу операцій, проведених ним, та їх відповідності фінансовому стану і змісту діяльності клієнта.
Банк, керуючись вимогами частини першої статті 15 Закону про ПВК/ФТ, Положенням про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженого постановою Правління Національного рику України від 19.05.2020  року № 65 (далі-Положення № 65), внутрішнім документам з питань фінансового моніторингу, з урахуванням результатів здійснених заходів належної перевірки, моніторингу ділових відносин та фінансових операцій, повідомляє про прийняте 26.07.2021 рішення про відмову від підтримання ділових/відмову в обслуговуванні шляхом розірвання ділових відносин/розірвання договору (далі-Рішення про відмову) у зв`язку з встановленням неприйнятно високого рівня ризику/ ненадання необхідних для здійснення належної перевірки документів чи відомостей/ неможливістю здійснення ідентифікації та/або верифікації, а також встановлення даних, що дають змогу встановити кінцевих бенефіціарних власників/подання недостовірної інформації подання інформації з метою введення в оману Банку.
Внаслідок прийнятого Рішення про відмову достроково за ініціативою Банку розриваються укладені договори банківського обслуговування/депозитні (вкладні) договори та договори, укладені з метою отримання інших банківських послуг (продуктів), що не передбачають відкриття поточних рахунків, та закриваються поточні/депозитні та інші рахунки після здійснення завершальних операцій. У разі наявності в АТ КБ «ПриватБанк» цінних паперів на зберіганні, Вам необхідно відкрити рахунок в цінних паперах в іншій депозитарній установі України та надати реквізити цього рахунку депозитарній установі АТ КБ «ПриватБанк» для підготовки документів по переведенню цінних паперів на зберігання до іншої депозитарної установи. 
У разі наявності відкритого договору оренди сейфової банківської скриньки, просимо звернутися до відділення Банку, в якому оформлено договір для вилучення вмісту скриньки, закриття договору, з попередженням про те, що у разі, якщо клієнт не звернеться до Банку у зазначений строк, Банк буде змушений здійснити розкриття банківської сейфової скриньки без присутності клієнта.
У разі наявності кредитних зобов`язань перед Банком, усі кредитні угоди залишаються чинними та не припиняються до повного погашення заборгованості/ виконання зобов`язань, проведених належним чином.
Проінформовано ОСОБА_3 також про те, що, починаючи з дати прийняття Рішення про відмову, буде відмовлено в проведенні фінансових операцій за всіма відкритими Банком рахунками/обслуговуванні за іншими продуктами Банку.
Для перерахування залишку коштів на рахунок, відкритий в іншому банку, у строк до 30 днів від дня надсилання цього повідомлення про відмову,  ОСОБА_3 чи його представнику необхідно звернутись до будь-якого відділення Банку, маючи при собі документи за наведеним переліком, з попередженням про те, що Банк, після спливу 30 днів від дати відправленняповідомлення про відмову, здійснює договірне списання коштів з рахунків клієнта для погашення заборгованості (ей)/невиконаних зобов`язань (в тому числі кредитних), що підлягають сплаті Банку заукладеними договорами банківських послуг, у розмірах, визначених цими договорами, а залишок коштів на рахунках перераховує на окремий аналітичний балансовий рахунок для подальшого обліку та повернення коштів під час звернення до банку.
Після здійснення завершальних операцій поточний рахунок закривається, договір банківського обслуговування вважається розірваним (а.с. 14 том 1).
Із скарг ОСОБА_3 про незаконні дії посадових осіб АТ КБ «ПриватБанк» №2510, №2511 від 26 липня 2021 року та повідомлення про безпідставне блокування рахунків № 2512 від 26 липня 2021 року, адресованих до АТ КБ «ПриватБанк», Національного банку України, Міністерству юстиції України вбачається, що банком АТ КБ «ПриватБанк» заблоковано рахунки зі спеціальним режимом використання, які використовуються ОСОБА_3 в межах здійснення ним професійної діяльності як приватним виконавцем, а також накладено арешт на рахунки, на яких акумулюються кошти третіх осіб, які мають бути негайно направлені стягувачам по рядку виконавчих документів (а.с. 15, 16, 17 том 1).
На підставі письмової заяви від 27 липня 2021 року та вимогами від 28 липня 2021 року, від 29 липня № 2580 позивач ОСОБА_3 просив банк  усі кошти,  що будуть надходити на рахунок   НОМЕР_6 негайно (в день надходження) перераховувати на рахунок   НОМЕР_7 , відкритий на його ім`я (код НОМЕР_4 ). Дозволу на закриття як рахунку № НОМЕР_8 , так і інших рахунків не надає. Дозволу на перерахування інших коштів (з інших рахунків як ФОП ОСОБА_3 , так і особистих рахунків фізичної особи), не надає (а.с. 18, 19, 20 том 1).
Письмовою вимогою від 30 липня 2021 року № 2592 позивач ОСОБА_3 просив АТ КБ «ПриватБанк» негайно повідомити про дату та час блокування рахунків приватного виконавця ОСОБА_3 та звернувся до Міністрерства юстиції України та Голови ради приватних виконавців України з повідомлення про безпідставне блокування посадовими особами АТ КБ «ПриватБанк» рахунків приватного виконавця (а.с. 21, 24 том 1).
02 серпня 2021 року ОСОБА_3 звернувся до керівника відділення АТ КБ «ПриватБанк» із заявами про закриття рахунку та перерахування залишків коштів з рахунків:   НОМЕР_9 ,   НОМЕР_6 ,   НОМЕР_10 ,   НОМЕР_11 ,   НОМЕР_12 , в якій зазначив, що після перерахування залишку коштів згоду на закриття рахунків не надає (а.с. 25-26, 27-28 том 1).
Платіжні вимоги Приватного виконавця ОСОБА_3 від 04 серпня 2021 року № 65748571, № 6574857/1, № 6574857/2, № 6574857/3 за призначенням платежу «перерахування власник коштів» прийняті банком АТ КБ «ПриватБанк» 04 серпня 2021 року (а.с. 29-32 том 1).
Із скарги ОСОБА_3 про незаконні дії посадових осіб АТ КБ «ПриватБанк» №2883 від 04 серпня 2021 року, адресованої до Національного банку України, вбачається, що його неодноразові вимоги про перахування власних коштів залишені банком АТ КБ «ПриватБанк» без відповідей та без задоволення (а.с. 35 том 1).
05 серпня 2021 року позивач ОСОБА_3 звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» із додатковими поясненнями походження коштів, в яких просив розблокувати рахунку та відновити доступ до додатку Приват-24 для можливості здійснювати діяльність приватного виконавця та можливості користуватися  послугам банку як фізична особа (а.с. 36 том 1).
На звернення ОСОБА_3 банком АТ КБ «ПриватБанк» надані відповіді № 20.1.0.0.0/7- 210730/3583 від 10 серпня 2021 року, № 20.1.0.0.0/7- 210726/3583 від 11 серпня 2021 року про те, що 26 липня 2021 року банком прийнято рішення про встановлення клієнту неприйнятно високого рівня ризику та відмовлено від встановлення ділових відносин/ відкриття рахунку відповідно до вимог абзацу третього частини першої статті 15 Закону «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» № НОМЕР_5 від 06.12.2019, про що банком було відправлено лист № 20.1.0.0.0/7- 20210726/2269 від 26 липня 2021 року про відмову від підтримання ділових відносин/відмову в обслуговуванні шляхом розірвання ділових відносин/розірвання договору і закриття рахунку.
Проінформовано ОСОБА_3 також про те, що для перерахування залишку коштів на рахунок, відкритий в іншому банку, у строк до 30 днів від дня надсилання цього повідомлення про відмову,  ОСОБА_3 чи його представнику необхідно звернутись до будь-якого відділення Банку, маючи при собі документи за наведеним переліком (а.с. 37, 38 том 1).
16 серпня 2021 року та 19 серпня 2021 року банком АТ КБ «ПриватБанк» прийнято від ОСОБА_3 заяви про закриття рахунків та перерахування залишків коштів, в яких зазначено, що у зв`язку з отриманням від АТ КБ «ПриватБанк» повідомлення про відмову від підтримання ділових відносин/відмову в обслуговування шляхом розірвання ділових відносин/розірвання договору і закриття рахунку, просив закрити всі рахунки/достроково розірвати депозитні договори, в тому числі строкові, та закрити депозитні рахунки, відкриті в АТ КБ «ПриватБанк». Також просив після перерахування залишку коштів закрити всі рахунки в АТ КБ «ПриватБанк». У заяві від 16 серпня 2021 року міститься відмітка уповноваженої особи банку про дату закриття - 17 серпня 2021 року, у заяві від 19 серпня 2021 року відмітка уповноваженої особи банку про закриття  рахунку - 20 серпня 2021 року (а.с. 39, 40-41 том 1).
20 серпня 2021 року ОСОБА_3 подана до банку заява про відкликання заяви від 19 серпня 2021 року (заява про перерахування залишків коштів та закриття рахунків) та  інших заяв, поданих ним у серпні 2021 року, із зазначення про те, що згоди на закриття рахунків не надає ( а.с. 43 том 1).
У заяві від 25 серпня 2021 року ОСОБА_3 просив негайно відновити доступ до виписок по рахунках в Приват-24 для бізнесу (а.с. 44 том 1).
Із відзиву на позовну заяву, заперечень щодо уточненої позовної заяви  вбачається, що відповідач АТ КБ «ПриватБанк» позов Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3, з урахуванням змінених позовних вимог про визнання недійсним правочину, визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії, не визнав (а.с. 104-112, 113-117 том 1).
В окремо поданому письмовому клопотанні представник відповідача просив закрити провадження у справі за позовом Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсним правочину, визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії, посилаючись на те, що в заявах, що наявні в матеріалах справи, Фізична особа-підприємець яка здійснює незалежну професійну діяльність, приватний виконавець ОСОБА_3 просив закрити рахунки відкриті на ім`я Приватного виконавця ОСОБА_3 Інформація щодо відкриття/закриття рахунків на ім`я фізичної особи ОСОБА_3 не є предметом розгляду справи, а тому відсутня в матеріалах справи. Отже, спірні правовідносини виникли із договірних відносин, а спір виник між банком та приватним виконавцем ОСОБА_3, який здійснює використання розрахункового рахунку, відкритого в АТ КБ «ПриватБанк», на підставі укладеного між сторонами договору, для підприємницької діяльності, тобто, спір виник між суб`єктами господарювання (а.с. 138-141 том 1).
Ухвалюючи рішення про задоволення позову Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсним правочину, визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії, суд першої інстанції свій висновок мотивував тим, що надані відповідачем до суду документи жодним чином не підтверджують існування правових підстав для встановлення позивачу неприйнятно високого ризику та не підтверджують факт повідомлення позивача про відмову від встановлення ділових відносин/відкриття рахунку у відповідності до вимог закону. Відповідач не надав власну Програму управління комплаєнс-ризиком фінансового моніторингу, що містить критерії встановлення неприйнятно високого ризику, наявність якої передбачена Положенням про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженого постановою Правління Національного банку України №417 від 26.06.2015, та рішення банку щодо встановлення неприйнятно високого ризику за результатами переоцінки ризику діяльності приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3.
За встановлених обставин, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що відсутні підстави вважати, що позивач вчиняв платіжні операції, які містять ознаки здійснення ризикової діяльності у сфері фінансового моніторингу або наявності у банківських операціях позивача ознак відмивання доходів. В силу вимог чинного законодавства такі обставини не дають підстав для припинення (розірвання) банком договірних відносин з клієнтом в односторонньому порядку.
Таким чином, одностороння відмова відповідача від договору банківського обслуговування, укладеного з позивачем, є незаконною, оскільки підстави для встановлення відповідного рівня ризику були відсутні, розірвання договору з позивачем у такий спосіб порушує його права, правочин з розірвання цього договору, відповідно до вимог ст.ст. 203, 215 ЦК України, є недійсним.
Вирішуючи вимоги позивача в частині блокування банком доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24, суд першої інстанції виходив із того, що правомірність блокування доступу до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 для бізнесу та рахунків, що відкриті на ім`я приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3, є можливим лише у випадку подальшого вчинення банком дій, визначених Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму», а також за умови дотримання строків зупинення фінансових операцій та блокування картки.
За встановлених судом першої інстанції обставин, відповідач АТ КБ «ПриватБанк» не дотримався вимог Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму», за наслідками яких було заблоковано доступ ОСОБА_3 до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 для бізнесу та рахунків, що відкриті на його ім`я як приватного виконавця, та, незважаючи на неодноразові звернення позивача, відповідачем не було вчинено дій, направлених на відновлення доступу до вказаної системи та розблокування рахунків.
Також судом першої інстанції взято до уваги, що після блокування рахунків приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 без завчасного повідомлення виконавця про таке блокування, всі платежі по таких рахунках (надходження на рахунки) блокувалися зі сторони банку. Тривалий період часу (більше  трьох місяців) боржники по виконавчих провадженнях, які мали намір оплатити заборгованість по рахункам отримували відмову в банку про можливість здійснити платіж за такими реквізитами. Кожен стягувач, який мав намір сплатити авансовий внесок (або додаткову винагороду передбачену законом) виконавцю - був позбавлений можливості зробити це з підстав відмови банку в обслуговувані такого рахунку. Пенсійний фонд України (який здійснює відрахування по пенсіям боржників), ряд товариств та установ (які здійснюють відрахування заробітних плат боржників) не мали змоги тривалий час проводити такі платежі, оскільки незаконні дії відповідача перешкоджали цьому. Всі ці установи, організації та особи отримували єдину підставу відмови в проведені платежів - розрив ділових відносин з отримувачем платежу.
Оскільки для відновлення обставин, які існували на момент порушення права позивача, потрібно поінформувати велику кількість учасників виконавчого провадження, тому для відновлення порушеного права позивач потребує спеціального захисту, а саме: шляхом зобов`язання відповідача публічно спростувати інформацію про розрив ділових відносин з позивачем та публічно проінформувати про відновлення операцій за рахунками приватного виконавця.Публічне інформування (про відновлення операцій по рахункам) та спростування інформації (про розрив ділових відносин) можливо в друкованих засобах масової комунікації такі як Голос України та Урядовий Кур`єр .
З такими висновками  суду першої інстанції колегія суддів апеляційного суду  погодитися не може, виходячи з наступного.
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно дозаконів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до вимог частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Надаючи оцінку зібраним у справі доказам, колегія суддів апеляційного суду виходить з такого.
Фактичні обставини у справі, яка переглядається, свідчать про те, що між сторонами виникли договірні правовідносини з питань банківського обслуговування. Ці правовідносини регулюються нормами ЦК України, Законами України «Про банки і банківську діяльність», «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» .
Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України).
Відповідно до статті 7 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» банки мають право відкривати своїм клієнтам вкладні (депозитні), поточні рахунки.
Згідно зі статтею 1074 ЦК України обмеження прав клієнта щодо розпоряджання грошовими коштами, що знаходяться на його рахунку, не допускається, крім випадків обмеження права розпоряджання рахунком за рішенням суду або в інших випадках, встановлених законом, а також у разі зупинення фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму чи фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, передбачених законом.
За змістом пункту 3 частини другої статті 1075 ЦК України банк має право вимагати розірвання договору банківського рахунка у випадках, передбачених законодавством, що регулює відносини у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.
28 квітня 2020 року набув чинності Закон України № 361-ІХ «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення», у відповідності до Прикінцевих та перехідних положень якого статтю 64 Закону України «Про банки і банківську діяльність» виключено.
У відповідності до частини шостої статті 11 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» суб`єкт первинного фінансового моніторингу має право витребувати, а клієнт, представник клієнта зобов`язані подати інформацію (офіційні документи), необхідну (необхідні) для здійснення належної перевірки, а також для виконання таким суб`єктом первинного фінансового моніторингу інших вимог законодавства у сфері запобігання та протидії.
Згідно із частиною першою статті 12 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний здійснювати посилені заходи належної перевірки щодо клієнтів, ризик ділових відносин з якими (ризик фінансової операції без встановлення ділових відносин яких) є високим.
Відповідно до пунктів 2, 3 розділу ІІ "Критеріїв ризику легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення" затверджених наказом Міністерства фінансів України від 8 липня 2017 року № 584 суб`єкт самостійно визначає та відображає у внутрішніх документах з питань фінансового моніторингу метод та порядок оцінки ризику з урахуванням вимог та рекомендацій, визначених суб`єктом державного фінансового моніторингу, що здійснює державне регулювання та нагляд за діяльністю відповідного суб`єкта. Суб`єкт періодично переглядає власні критерії ризику, а також заходи з управління ризиками з метою їх актуалізації та врахування змін, які відбулися в діяльності самого суб`єкта та в законодавстві у сфері протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.
У пункті 1 розділу VІ Критеріїв передбачено, що критерії ризику для фінансових операцій, які можуть мати ризик легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення, визначені у додатку 2 до цих Критеріїв. Суб`єкт самостійно може визначати додаткові критерії ризику для фінансових операцій з урахуванням вимог та рекомендацій, визначених суб`єктом державного фінансового моніторингу, що здійснює державне регулювання та нагляд за діяльністю відповідного суб`єкта. У разі виявлення суб`єктом фінансової операції, яка може мати ризик легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення, суб`єкт вживає всіх необхідних заходів для з`ясування, чи підлягає така фінансова операція внутрішньому фінансовому моніторингу. Суб`єкт самостійно визначає, які критерії ризику (крім критеріїв, передбачених Законом, нормативно-правовими актами відповідного суб`єкта державного фінансового моніторингу) використовуються ним під час встановлення ділових (договірних) відносин, а які - у процесі подальшого обслуговування клієнтів з урахуванням вимог та рекомендацій, визначених суб`єктом державного фінансового моніторингу, що здійснює державне регулювання та нагляд за діяльністю відповідного суб`єкта.
Пункт 2 Додатку №2 Критеріїв передбачає, що критерії ризику для фінансових операцій, які можуть мати ризик легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення для суб`єктів, крім банків, при наданні клієнту будь-яких послуг, зокрема, у випадках очевидної невідповідності вхідних/вихідних платежів дійсному призначенню платежу.
Частиною першою статті 15 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення»  передбачено, що суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний відмовитися від встановлення (підтримання) ділових відносин/відмовити клієнту у відкритті рахунка (обслуговуванні), у тому числі шляхом розірвання ділових відносин, закриття рахунка/відмовитися від проведення фінансової операції у разі встановлення клієнту неприйнятно високого ризику або ненадання клієнтом необхідних для здійснення належної перевірки клієнта документів чи відомостей.
Правовий аналіз вказаних норм права вказує на те, що приписи статті 15 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» наділяють банк правом відмовитися в односторонньому порядку від ділових відносин з клієнтами з неприйнятно високим ризиком, в тому числі, шляхом розірвання договорів, до чого власне і відсилає пункт 3 частини другої статті 1075 Цивільного кодексу України. 
У справі, яка переглядається встановлено, що банк АТ КБ«ПриватБанк» листом № 20.1.0.0.0/7-20210609/779 від 09 червня 2021 року повідомив клієнта ОСОБА_3 про те, що пунктами 4 та 5 частини другої статті 8 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» № 361-ІХ від 06.12.2019 (далі - Закон про ПВК/ФТ) та Положенням про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 19.05.2020 № 65 зобов`язано Банк на постійній основі здійснювати заходи належної перевірки, зокрема, шляхом моніторингу ділових відносин та фінансових операцій клієнта, що здійснюються у процесі таких відносин, щодо відповідності таких фінансових операцій наявній у Банка інформації про клієнта, його діяльність.
У зв`язку з цим банк просив клієнта надати інформацію та документи на підставі яких здійснювались операції за період з 01 січня 2021 року по рахунках/картках, відкритих на ім`я останнього, зокрема: надати інформацію/документи щодо визначення фінансового стану: декларацію про майновий стан і доходи з відміткою контролюючого органу України про її отримання (для податкових резидентів України): декларацію про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру; довідку Державної фіскальної служби України про суму сплачених податків з доходів фізичної особи: довідку про доходи;  опис характеру та економічної суті проведених операцій по картці/картках НОМЕР_1 ; інформацію щодо джерел походження коштів (за що були отримані грошові кошти на вказані вище картку/карти в готівковій формі та надати документи, що підтверджують джерела походження коштів співставно з обсягом надходжень); інформацію про подальший рух коштів (з якою метою перераховувались грошові кошти на рахунки третіх осіб, що є підставою для співпраці, прохання також надати підтверджуючі документи).
ОСОБА_3 до банку було подано письмове пояснення від 14 червня 2021 року щодо походження коштів. До вказаних пояснень долучено свідоцтво приватного виконавця, декларації за 2019, 2020 роки та виписки по рахунку (а.с. 12 том 1).
Інших документів за переліком, серед яких і довідка Державної фіскальної служби України про суму сплачених податків з доходів фізичної особи, ОСОБА_3 до банку не було надано. Дані обставини підтвердив в судовому засіданні позивач  ОСОБА_5 (а.с. 26- 27 том 2).
Відповідно до повідомлення № 20.1.0.0.0/7-20210726/2269 від 26 липня 2021 року банк АТ КБ«ПриватБанк» проінформував ОСОБА_3 про прийняте 26 липня 2021 року рішення про відмову від підтримання ділових/відмову в обслуговуванні шляхом розірвання ділових відносин/розірвання договору, у зв`язку з встановленням неприйнятно високого рівня ризику/ ненадання необхідних для здійснення належної перевірки документів чи відомостей/ неможливістю здійснення ідентифікації та/або верифікації, а також встановлення даних, що дають змогу встановити кінцевих бенефіціарних власників/подання недостовірної інформації подання інформації з метою введення в оману Банку.
В судовому засіданні 30 березня 2023 року відповідачем надано колегії суддів апеляційного суду для огляду витяг з Програми управління комплаєнс-ризиками фінансового моніторингу та Висновок Напрямку "Фінансовий моніторинг" Банку щодо встановлення клієнту неприйнятно високого рівня ризику, які розроблені і визначають критерії комплаєнс-ризиків фінансового моніторингу відповідно до вищенаведених норм законодавства.
Оскільки внутрішні документи банку з питань фінансового моніторингу є документами з обмеженим доступом, тобто, банк не ознайомлює клієнтів із внутрішніми документами, у даному випадку критеріями ризику, з метою уникнення легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, то надані до суду апеляційної інстанції документи для огляду до матеріалів справи не приєднуються.
Вказані обставини свідчать про те, що відповідачем АТ КБ «Приватбанк» на виконання своїх обов`язків, як суб`єкта первинного фінансового моніторингу, було надіслано на адресу клієнта (позивача у справі) листа про надання інформації та документів, з метою проведення перевірки відповідності фінансових операцій суті діяльності, а також для виконання таким суб`єктом первинного фінансового моніторингу вимог Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».
Однак позивачем не було виконано встановленого частиною шостою статті 11 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» обов`язку з надання витребуваної інформації та документів, необхідних банку для здійснення належної перевірки, наслідком чого стало встановлення позивачу неприйнятно високого рівня ризику, про що, відповідно, і було зазначено в повідомленні банку від 26 липня 2021 року.
Правовий аналіз наведених норм законодавства та встановлених судом фактичних обставин у своїй сукупності дозволяють колегії суддів апеляційного суду зробити висновок про те, щосаме факт порушення позивачем вимог Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» внаслідок ненадання інформації та документів, які необхідні для здійснення  банком, як суб`єктом  первинного фінансового моніторингу, заходів фінансового моніторингу, стало підставою для ініціації банком розірвання договору і закриття рахунків позивача.
Таким чином, АТ КБ «Приватбанк» припинив договірні відносини з позивачем шляхом одностороннього розірвання договору банківського обслуговування, здійснюючи свої функції  суб`єкта фінансового моніторингу, покладені на нього в силу законодавства України.
Висновок суду першої інстанції про те, що рішення банку про розірвання договору, закриття рахунків з доступом до системи для дистанційного керування банківськими рахунками - Приват24 та блокування платежів по таких рахунках, є незаконним, а також щодо встановлення позивачу неприйнятно високого ризику без посилання на відповідні критерії такого ризику не грунтується на вимог закону, оскільки  вчинення банком, як суб`єктом  первинного фінансового моніторингу, таких дій як закриття рахунку, розірвання ділових відносин та відмова банку від проведення фінансових операцій прямо випливає з приписів частини першої статті 15 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».
Суд першої інстанції наведеного не врахував, в результаті чого дійшов помилкового висновку про наявність правових підстав для задоволення позову Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3.
Знайшли своє підтвердження і доводи апеляційної скарги відповідача про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що полягають у невирішенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі від 12 вересня 2022 року.
Як передбачено частиною 1 статті 182 ЦПК України, частиною 2 статті 258 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань; процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.
З матеріалів справи вбачається, що в окремо поданому до суду першої інстанції письмовому клопотанні представник відповідача просив закрити провадження у справі за позовом Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсним правочину, визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії, посилаючись на те, що в заявах, що наявні в матеріалах справи, Фізична особа-підприємець, яка здійснює незалежну професійну діяльність, приватний виконавець ОСОБА_3 просив закрити рахунки відкриті на ім`я приватного виконавця ОСОБА_3 Інформація щодо відкриття/закриття рахунків на ім`я фізичної особи ОСОБА_3 не є предметом розгляду справи, а тому відсутня в матеріалах справи. Отже, спірні правовідносини виникли із договірних відносин, а спір виник між банком та приватним виконавцем ОСОБА_3, який здійснює використання розрахункового рахунку, відкритого в АТ КБ «ПриватБанк», на підставі укладеного між сторонами договору для підприємницької діяльності, тобто, спір виник між суб`єктами господарювання (а.с. 138-141 том 1).
Вказане клопотання відповідача долучено судом до матеріалів справи, однак не вирішено судом першої інстанції в установленому законом порядку, тобто, шляхом  задоволення або відхилення з постановленням відповідної  ухвали суду.
На стадії розгляду справи в суді апеляційної інстанції представником відповідача заявлено клопотання про закриття провадження у справі з наведених вище підстав, яке вирішено колегією суддів апеляційного суду, із заслуховуванням думки інших учасників, з постановленням протокольної ухвали від 30 березня 2023 року про відмову в задоволенні клопотання відповідача, мотивуючи тим, що за суб`єктним складом учасників даної справи та предметом позову відносини між учасниками справи не носять ознак господарських і не підлягають розгляду в порядку господарського судочинства, а належить до цивільної юрисдикції (а.с. 242-244 том 1).
Отже, доводи відповідача АТ КБ «ПриватБанк», наведені в апеляційній скарзі, щодо неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального справа та порушення норм процесуального права знайшли своє підтвердження.
Таким чином, вирішуючи спір у справі, яка переглядається, суд першої інстанції не надав належної правової оцінки обставинам, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення учасників справи, іншим фактичним даним, які випливають із встановлених обставин, а тому висновок суду першої інстанції про задоволення позову Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсним правочину, визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії без оцінки вказаних обставин у сукупності не може вважатись обґрунтованим і таким, що відповідає положенням статей 76, 81, 89 ЦПК України.
Неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушенням норм процесуального права у справі, яка переглядається, призвело до неправильного вирішення справи, а це відповідно до статті 376 ЦПК України є підставою для скасування судового рішення, ухваленого у цій справі, та прийняття нового судового рішення по суті заявлених вимог Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3, які з установлених колегією суддів апеляційного суду обставин справи та наведених мотивів в редакції даної постанови не підлягають задоволенню.
Згідно з частиною 13 статті 141, підпунктами «б», «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції має вирішити питання щодо нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, у випадку скасування та ухвалення нового рішення або зміни судового рішення; щодо розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України  судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позов Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 залишено без задоволення, то судовий збір за подання позовної заяви не відшкодовується та покладається на особу, яка подала позов.
Понесені та документально підтверджені відповідачем АТ КБ «ПриватБанк» судові витрати, що складються з судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 6810,00 грн, вимоги якої за результатом перегляду справи в суді апеляційної інстанції підлягають задоволенню, слід покласти на позивача Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3.
Керуючись ст.ст. 525, 526, 629, 1074, 1047 ЦК України, ст. 7 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»,  ст. ст. 11, 12, 15  Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення», ст.ст. 3, 141, 182, 263, 258, 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд, -

 
п о с т а н о в и в:
 
Апеляційну скаргу представника відповідача Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» адвоката Далія Сергія Олександровича задовольнити.
Рішення Печерського районного суду міста Києва від 29 вересня 2022 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.
Позов Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк»про визнання недійснимправочину, визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії залишити без задоволення.
Стягнути з Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (код ЄДРПОУ 14360570) судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 6810,00 грн.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини постанови, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту постанови.
Повний текст постанови складено  26 червня  2023року.  
 
            Головуючий                                                        Судді: