ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

19 квітня 2023 року 	м. Дніпро	справа № 160/17261/22	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 

головуючого - судді  Панченко О.М. (доповідач),
суддів:                          Іванова С.М., Чередниченка В.Є.,     
  
за участю секретаря судового засідання Давіденко Ю.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2023 року (суддя Серьогіна О.В., м. Дніпро) у справі № 160/17261/22
за позовом ОСОБА_1 
до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області
про визнання протиправним та скасування п. 1 наказу від 10.10.2022 року № 1211 к в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності,-

встановив:

У жовтні 2022 року ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду із позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач або скаржник), у якому просив визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 10.10.2022 року № 1211 к в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора відділення кадрового забезпечення ППСПОП Дніпро-1 ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 до дисциплінарного стягнення у виді зауваження.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2023 року адміністративний позов задоволено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що п.1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 10.10.2022 року №1211к, яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді зауваження, є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки підставою для його винесення був висновок дисциплінарної комісії від 07.10.2022 року, який затверджено з порушенням вимог чинного законодавства.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права. 
Вимоги апеляційної скарги відповідача мотивовано зокрема тим, що саме по собі порушення процедури прийняття акту не повинно породжувати правових наслідків для його правомірності, крім випадків, прямо передбачених законом. Скаржник вважає, що порушення процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.
З огляду на це, скаржник просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволені адміністративного позову відмовити повністю.
Відповідач подав до суду відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.
В судовому засіданні позивач вимоги апеляційної скарги підтримав у повному обсязі.
В судовому засіданні представник відповідача проти вимог апеляційної скарги заперечив, підтримавши висновки суду першої інстанції. 
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги дотримання судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, апеляційний суд зазначає наступне.
Судом першої інстанції встановлено та сторонами не заперечується, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проходить службу на посаді старшого інспектора відділу кадрового забезпечення ППСПОП «Дніпро-1» Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 09.09.2022 року №1421 організовано проведення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни старшим інспектором відділу кадрового забезпечення ППСПОП «Дніпро-1» Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1 .
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 23.09.2022 року №1482 продовжено строк проведення службового розслідування призначеного наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 09.09.2022 року №1421 до 07.10.2022 року.

За результатами службового розслідування, проведеного за фактом можливого порушення службової дисципліни старшим інспектором відділу кадрового забезпечення ППСПОП «Дніпро-1» Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1 дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області складено висновок від 07.10.2022 року.
Вказаним висновком встановлено, що виходячи із наявних матеріалів службового розслідування, у дисциплінарної комісії виникло достатньо підстав вважати, що старший інспектор відділу кадрового забезпечення ППСПОП «Дніпро-1» Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1 , вчинив дії, недопустимі для поліцейського, порушивши вимоги п. 3, 6, 7 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року, абз. 8, 9 п. 1 розділу ІІ, п. 2, 3, 4 розділу ІV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року №1179, тим самим вчинивши дисциплінарний проступок, який став можливим внаслідок особистої недисциплінованості.
У зв`язку із викладеним, дисциплінарна комісія запропонувала за порушення службової дисципліни, недотримання п. 3, 6, 7 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 8, 9 п. 1 розділу II, п. 2, 3, 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року № 1179, що виявилось у виявленні неповаги до гідності, моральних принципів і етичних норм відносно ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , вчиненні дій, які підривають авторитет Національної поліції України, допущення висловлювань, що порушують права людини та принижують їх честь та гідність, нестримному поводженні, не контрольованості своєї поведінки, почуттів та емоцій, недотриманні норм, етичного спілкування, ігнорування вимог чинного законодавства, шляхом безпідставного виклику нарядів поліції, заздалегідь знаючи, що події не мають складу будь-якого правопорушення, а несуть цивільно-правові відносини, тим самим відволікаючи їх від виконання безпосередніх завдань, що дискредитує авторитет Національної поліції України, застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
Пунктом 1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 10.10.2022 року №1211к за порушення службової дисципліни, недотримання п. 3, 6, 7 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 8, 9 п. 1 розділу II, п. 2, 3, 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року № 1179, що виявилось у виявленні неповаги до гідності, моральних принципів і етичних норм відносно ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , вчиненні дій, які підривають авторитет Національної поліції України, допущення висловлювань, що порушують права людини та принижують їх честь та гідність, нестримному поводженні, не контрольованості своєї поведінки, почуттів та емоцій, недотриманні норм, етичного спілкування, ігнорування вимог чинного законодавства, шляхом безпідставного виклику нарядів поліції, заздалегідь знаючи, що події не мають складу будь-якого правопорушення, а несуть цивільно-правові відносини, тим самим відволікаючи їх від виконання безпосередніх завдань, що дискредитує авторитет Національної поліції України, ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді зауваження.

Позивач, вважаючи протиправним п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 10.10.2022 року № 1211 к в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача до дисциплінарного стягнення у виді зауваження, звернувся до суду за захистом своїх прав.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що пунктом 2 наказу ГУНП від 09.09.2022 року №1421 про призначення службового розслідування було визначено персональний склад дисциплінарної комісії, а саме: голова комісії - заступник начальника ГУНП підполковник поліції ОСОБА_5 ; члени дисциплінарної комісії - старший інспектор з ОД ВСР УГІ ГУНП підполковник поліції ОСОБА_6 , начальник штабу полку ПСПОП “Дніпро-1” ГУНП підполковник поліції ОСОБА_7 , старший інспектор штабу полку ПСПОП “Дніпро-1” ГУНП майор поліції ОСОБА_8 , психолог ВКЗ полку ПСПОП “Дніпро-1” ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_9 . Однак, резолютивна частина висновку службового розслідування від 07.10.2022 року проведеного на підставі наказу ГУНП від 10.10.2022 року № 1421 (в межах строків, встановлених наказом ГУНП від 23.09.2022 року № 1482) не містить підпису психолога ВКЗ полку ПСПОП "Дніпро-1" ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 . Враховуючи відсутність відповідного наказу уповноваженого керівника про виключення психолога ВКЗ полку ПСПОП "Дніпро-1" ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 зі складу дисциплінарної комісії, створеної відповідно до наказу ГУНП від 09.09.2022 року №1421, суд дійшов висновку, що відповідач допустив порушення процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 . Відтак, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
Суд апеляційної інстанції в цілому погоджується із висновками суду першої інстанції, але зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до положень статті 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" (далі Дисциплінарний статут, в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Приписами статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.
Приписами статті 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до приписів статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. 
Відповідно до приписів ст. 15 Дисциплінарного статуту дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Згідно ч.2 ст.18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених  Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України  "Про захист персональних даних", Про державну таємницю"  та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.
Відповідно до ч.7 ст.19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого  статтею 13  цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно ст. 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018  № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893) та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України (далі Положення №893).
Приписами пункту 4 розділу ІІ Порядку №893 визначено, що у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).
Згідно з п. 7 розділу VI Порядку №893 висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.
Пунктом 11 Положення №893 визначено, що внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії. У разі відсутності з поважних причин голови дисциплінарної комісії зазначений(а) рапорт (заява) подається заступником голови дисциплінарної комісії або членом дисциплінарної комісії, визначеним з дотриманням частини шостої статті 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Згідно пункту 14 Положення №893, дисциплінарна комісія розпочинає свою діяльність із моменту видання уповноваженим керівником письмового наказу про призначення службового розслідування, в якому зазначається інформація про створення дисциплінарної комісії, призначення її голови та затвердження персонального складу.
Повноваження дисциплінарної комісії припиняються в день затвердження уповноваженим керівником висновку службового розслідування (пункт 15 Положення №893).
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що матеріали справи не містять наказу про виключення зі складу дисциплінарної комісії, створеної відповідно до наказу ГУНП від 09.09.2022 року №1421, психолога ВКЗ полку ПСПОП "Дніпро-1" ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 , видача якого передбачена приписами Положення №893, отже, відповідач допустив порушення процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

Разом з тим, колегія суддів, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.
Тобто, скаржником правильно зазначено, що порушення процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.
Однак, враховуючи те, що дисциплінарна комісія запропонувала застосувати до позивача дисциплінарне стягнення за порушення службової дисципліни, проявом чого стало допущення позивачем висловлювань, які порушують права людини та принижують її честь і гідність, нестримне поводження позивача, відсутність контролю позивачем свої поведінки, почуттів та емоцій, недотримання норм, етичного спілкування, ігнорування вимог чинного законодавства, колегія суддів вважає, що самоусунення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 , яка є  психологом ВКЗ полку ПСПОП “Дніпро-1” ГУНП, від виконання покладених на неї наказом керівництва обов`язків щодо участі в роботі дисциплінарної комісії, про що свідчить її доповідна записка, могло безпосередньо вплинути на правильність висновку службового розслідування від 07.10.2022 року.
Крім того, колегія суддів звертає увагу на наступне.
Підставою для проведення службового розслідування стало звернення ОСОБА_2 , в якому остання повідомляє про неетичну поведінку, домашнє насильство, інші подібні дії відносно неї, її доньки, а також  діда та баби позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які мали місце протягом 2021-2022 років. 
Колегія суддів звертає увагу, що згідно приписів ч.1 ст. 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.
Так, у поясненнях ОСОБА_2 вказано, що стосовно неї позивач здійснював систематичне знущання, переслідування,  домашнє насильство з 2021 року. 
З пояснень ОСОБА_3 та ОСОБА_4 також вбачається, що певні події відбувалися за їхніми твердженнями у вересні 2021 року, у січні-лютому 2022 року, на весні 20022 року. 
У  той же час, зі змісту висновку службового розслідування від 07.10.2022 вбачається, що комісія не дослідила, які саме порушення нібито були вчинені позивачем в межах строку притягнення його до дисциплінарної відповідальності, а саме в межах шестимісячного строку.
Оскільки проведення службового розслідування відноситься до дискреційних повноважень відповідача, суд не вправі переймати на себе встановлення об`єктивного складу дисциплінарного проступку, тобто не може під час розгляду справи визначити, які саме дії позивача утворюють порушення, за яке він притягнутий до адміністративної відповідальності.
Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що п.1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 10.10.2022 року №1211к, яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді зауваження, є протиправним та підлягає скасуванню, адже підставою для його винесення був висновок дисциплінарної комісії від 07.10.2022 року, який складено та затверджено з порушенням вимог чинного законодавства, що  вплинуло на правильність п.1 спірного наказу №1211к. 
Згідно приписів п. 1-4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Отже, з урахуванням того, що суд першої інстанції не застосував норму матеріального права, яка підлягала застосуванню, а саме - ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції.
Згідно з частиною 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.  
Згідно ч. 1 ст. 317 КАС України неправильне застосування норм матеріального права є підставою для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення.
Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а мотивувальна частина рішення суду - зміні, шляхом її доповнення мотивуванням, викладеним в цієї постанові.
Керуючись статтями  317,  321,  322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області – задовольнити частково.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2023 року у справі № 160/17261/22 – змінити шляхом доповнення його мотивувальної частини мотивувальною частиною  цієї постанови.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених частиною 5 статті 291, пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повний текст постанови складений 24 квітня 2022 р.
   
Головуючий - суддя                                                                      О.М. Панченко 

                               суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко