КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
                     
Справа № 754/15063/20                           Головуючий у 1 інстанції: Грегуль О.В. 
            Провадження № 22-ц/824/5245/2023                      Доповідач: Шебуєва В.А.
 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
20 квітня 2023 року                                                                         м. Київ
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:           
судді-доповідача                           Шебуєвої В.А., 
суддів                                   Крижанівської Г.В., Матвієнко Ю.О., 
 
розглянувши в письмовому провадженні апеляційну скаргу адвоката Власенко Ольги Василівни, яка діє від імені та в інтересах Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 13 грудня 2022 року в справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення оплати необлікованої електричної енергії,-
 
в с т а н о в и в:
 
 В листопаді 2020 року ПрАТ«ДТЕК Київськіелектромережі» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1  про стягнення оплати необлікованої електричної енергії. Позивач зазначив, що ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». 31.08.2017 року за вказаною адресою представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було виявлено порушення п.36 ПКЕЕН, а саме, самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної організації після відключення 15.01.2016 року. Про це складений відповідний акт №03675. У відповідності до вимог ПКЕЕН відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення. Комісією був проведений розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, нарахована сума становить 8398,31 грн. 
В ході розгляду даної справи суду була надана довідка, що в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» просило залучити до участі в справі ОСОБА_2 як співвідповідача, стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вартість необлікованої електричної енергії за період з 15.01.2016 по 31.08.2017  в сумі8398,31 грн. 
Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 13 грудня 2022 року в позові ПрАТ«ДТЕК Київські електромережі» відмовлено.
В апеляційній скарзі представник ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» просить скасувати вказане рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позовних вимог. Посилається на порушення норм матеріального та  процесуального права. Зазначиє, що 15.01.2016 року у зв`язку із відсутністю оплат за спожиту електричну енергію з 01.04.2013 року у квартирі АДРЕСА_2 було відключено електропостачання. 31.08.2017  за вказаною адресою працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було виявлено порушення п. 36 ПКЕЕН - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної організації.На підставі виявлених порушень складений відповідний № 03675, до якого були долучені фотознімки, на яких зафіксовано самовільне підключення. У відповідності до вимог ПКЕЕН відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення, яка встановила, що вказаний акт про порушення складено правомірно. 02.10.2017 року комісією проведений розрахунок вартості необлікованої електроенергії в розмірі 8398,31 грн. Тільки після складання акту про порушення відповідачами сплачено заборгованість за спожиту електричну енергію за період з 01.04.2013 року по 01.09.2017 року. В суді ОСОБА_1 неодноразово зазначала, що визнає факт самовільного підключення, хоча про це не зазначено у рішенні суду. 09.10.2017 року    на адресу споживача направлено лист-повідомлення від 02.10.2017 № 030/34-2731 з додатками. Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з 10.05.1997 року та з 12.01.1983 року були зареєстровані у кв. АДРЕСА_2 , місце проживання не змінювали. Апелянт вважає, що суд першої інстанції безпідставно послався на ненадання доказів про повідомлення енергопостачальником про засідання комісії по розгляду акта про порушення з огляду на наявність в матеріалах справи рекомендованих листів-повідомлень від 07.09.2017 та 09.10.2017.Рекомендовані листи після повернення адресату, надсилались повторно, простими листами без повідомлення, які працівники пошти залишають у поштовій скринці адресата. ПКЕЕН не передбачено іншого способу запрошення на комісію, окрім надсилання запрошення. Присутність споживача є доцільною для з`ясування всіх обставин щодо виявлення порушення, але відсутність на засіданні комісії не позбавляє права позивача прийняти рішення по акту порушення без участі відповідачів. Вважає, що суд першої інстанції безпідставно відмовив в позові із посиланням на те, що у запрошенні на комісію була зазначена мати ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , яка померла в 2010 році. Будучи споживачем електроенергії за вказаною адресою замість ОСОБА_4 , ОСОБА_1 не зверталася до електропередавальної організації для укладення договору про користування електричною енергією. Також не погоджується з висновком суду, що позов поданий ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» зі спливом позовної давності. Право вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 виникло лише на наступний день після спливу 30-ти денного строку, встановленого для оплати листом від 02.10.2017 № 030/34-2731 із урахуванням дати відправки. Крім того, п.12 Розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України передбачено продовження строків позовної давності на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19).
Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України справа призначена до розгляду судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи за наявними в матеріалах справи документами.
Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго».
Споживачем електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 , була  ОСОБА_4 , яка померла в 2010 році. У вказаній квартирі також були зареєстровані ОСОБА_1 - з 10.05.1997, та ОСОБА_2 - з 12.01.1983.
У зв`язку із відсутністю оплат з 01.04.2013 року за спожиту електричну енергію 15.01.2016 року електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 ,  було відключено.  
31.08.2017 представниками ПАТ «Київенерго» було складений акт про порушення № 03675, відповідно до якого за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено порушення п.36 ПКЕЕН - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної організації після відключення 15.01.2016 року. До акту були долучені фотознімки, на яких зафіксовано самовільне підключення (а.с. 27-30).
Відповідно до протоколу засідання комісії по розгляду акта про порушення № 03673 від 31.08.2017 за № 1567 від 02.10.2017 прийнято рішення про нарахування за період 15.01.2016 по 31.08.2017 до сплати за недонараховану електроенергію: 8398,31 грн. Як вбачається із змісту протоколу,вказаний акт розглянуто за відсутності побутового споживача (а.с. 32).
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», суд першої інстанції виходив з того, що  позивачем не надано жодних доказів повідомлення відповідачів ОСОБА_1 і ОСОБА_2 про засідання комісії по розгляду акта про порушення № 03673 від 31.08.2017, яке проводилось 02.10.2017. З наданого позивачем повідомлення про призначене на 02.10.2017 на 11:15 засідання комісії по розгляду акта про порушення № 03673 від 31.08.2017, на засідання комісії викликалась мати відповідачки ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , яка померла ще в 2010 році. Також суд вважав, що позовні вимоги заявлені з з пропуском трирічного строку позовної давності.
Колегія суддів не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції.
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії на момент спірних відносин регулювалися статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України "Про електроенергетику", Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357.
Відповідно до статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.
Згідно з частиною першою, абзацом восьмим частини другої статті 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є порушення правил користування енергією.
Згідно п.36 і п.53 діючих на час виникнення спірних правовідносин «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357, відновлення постачання електричної енергії побутовому споживачу здійснюється протягом трьох робочих днів у містах та п`яти робочих днів у сільській місцевості після оплати витрат на повторне підключення, усунення виявлених порушень та/або відшкодування збитків, завданих електропостачальнику (електророзподільному підприємству), крім випадку, коли електроустановку побутового споживача відключено у зв`язку з наявністю заборгованості з оплати за спожиту електричну енергію. 
У разі відключення об`єкта побутового споживача через заборгованість відновлення електропостачання здійснюється за рахунок електропостачальника протягом трьох робочих днів у містах та п`яти робочих днів у сільській місцевості після оплати побутовим споживачем заборгованості. 
У разі розгляду спірних питань у судовому порядку термін відключення не повинен перевищувати 1 місяця за умови відсутності у побутового споживача заборгованості за спожиту електричну енергію. 
У разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). 
Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. 
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. 
Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. 
Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. 
Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. 
У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. 
Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.
Як вбачається з матеріалів справи, споживачем електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 , була  ОСОБА_4 , яка померла в 2010 році.
В акті про порушення № 03675 від 31.08.2017 представниками ПАТ «Київенерго» було дійсно зазначена споживач ОСОБА_4 (а.с. 27-30).
ПАТ «Київенерго» направляло на ім`я ОСОБА_4 повідомлення по розгляду акта про порушення № 03673 від 31.08.2017 за адресою: АДРЕСА_1 . Засідання комісії проведено за відсутності споживача.
Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, після смерті ОСОБА_4 фактичним споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , була ОСОБА_1 , яка зареєстрована в квартирі з 10.05.1997, що не спростовувала і сама ОСОБА_1 .
Відповідачка ОСОБА_1 у розумні строки не повідомляла ані ПАТ «Київенерго», ані ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про смерть ОСОБА_4 , не зверталася до електропередавальної організації для укладення договору про користування електричною енергією, у зв`язку з чим повідомлення  про розгляд акта про порушення № 03673 від 31.08.2017 направлялося за адресою: АДРЕСА_1 , не на її ім`я як споживача, а на ім`я ОСОБА_4 ..
Відповідно, той факт направлення запрошення на засідання комісії з розгляду акту про порушення на ім`я померлого споживача ОСОБА_4 , а не споживача ОСОБА_1 пов`язаний виключно з діями останньої - споживання електроенергії, не повідомляючи енергопостачальника протягом семи років про смерть особи, на ім`я якої відкритий особовий рахунок, ухилення від переоформлення особового рахунку після померлого споживача ОСОБА_4 . 
Посилаючись на порушення процедури розгляду акта, ОСОБА_1 не спростовувала той факт, що саме вона була споживачем електроенергії на день встановлення порушення за адресою: АДРЕСА_1 , та не надала належних та допустимих доказів, які б спростовували факт самовільного підключення нею до електромережі.
У відзиві на позов ОСОБА_1 посилалася лише на погашення 29 серпня 2017 року наявної перед позивачем заборгованості  у розмірі 5058,77 грн. Проте розмір сплаченої ОСОБА_1 заборгованості є відмінним від заборгованості по необлікованій електроенергії, яка є предметом даного позову.
З наданих ОСОБА_1 копії рахунків, квитанцій та інформації по особовому рахунку  вбачається, що ОСОБА_1 сплачувала за послуги електропостачання по квітень 2020 року за особовим рахунком, оформленим на ім`я  ОСОБА_4 , в подальшому особовий рахунок був переоформлений на ім`я ОСОБА_1 (а.с. 12-26, 108-111).  
Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов безпідставного висновку про недоведеність позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення оплати необлікованої електричної енергії ОСОБА_5 
Колегія суддів не вбачає підстав для стягнення оплати необлікованої електричної енергії з ОСОБА_2 , оскільки, як було зазначено, споживачем послуг з електропостачання вважається саме ОСОБА_1 , на ім`я якої на час розгляду справи був оформлений особовий рахунок. Факт реєстрації місця проживання відповідача ОСОБА_2 в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , не є достатньою підставою для покладення на нього обов`язку щодо сплати заборгованості, яка є предметом спору.
Суд першої інстанції дійшов безпідставного висновку, що позов поданий ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» зі спливом позовної давності. 
Відповідно до положень ст. ст. 256-257 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.
Відповідно до частини 3 та 4 статті 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.
За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).
Початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд.
Акт про порушення ПКЕЕН не є рішенням про стягнення заборгованості, не породжує юридичних наслідків для споживача електроенергії, а є лише способом фіксації виявлених порушень.
Протокол засідання комісії по розгляду акта про порушення, згідно якого здійснений розрахунок та затверджено вказаний акт, був складений  02.10.2017 року.
Лист-повідомлення від 02.10.2017 № 030/34-2731 був направлений споживачеві 09.10.2017 року. У листі зазначено, що  споживач має оплатити рахунок  впродовж 30 календарних днів. 
Відтак, право вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»  виникло лише на наступний день після спливу 30-ти денного строку, встановленого для оплати листом від 02.10.2017 № 030/34-2731 із урахуванням дати відправки. 
Слід зазначити, що 30 березня 2020 року був прийнятий Закон України № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким доповнений Розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України п. 12, яким визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу строки продовжуються на строк дії такого карантину. 
Вказаний Закон набрав чинності 02 квітня 2020 року, а тому  суд першої інстанції безпідставно вважав встановленим, що позивачем ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» пропущений строк позовної давності.
Враховуючи викладене, рішення Деснянського районного суду м. Києва від 13 грудня 2022 року підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про часткове задоволення позову - в частині стягнення вартості необлікованої електричної енергії за період з 15.01.2016 року  по 31.08.2017 року  в сумі 8398,31 грн. з ОСОБА_1 . 
В частині вимог до ОСОБА_2 позов підлягає залишенню без задоволення.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» підлягає стягненню 2102,00 грн. судового збору за подання позовної заяви та 3153,00 грн. судового збору за подання апеляційної скарги, а всього 5255,00 грн. судового збору.
 
Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, суд, -
 
п о с т а н о в и в:
 
Апеляційну скаргу адвоката Власенко Ольги Василівни, яка діє від імені та в інтересах Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», задовольнити частково.
Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 13 грудня 2022 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.
Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення оплати необлікованої електричної енергії задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» вартість необлікованої електричної енергії за період з 15.01.2016 року по 31.08.2017  року в сумі 8398,31 грн.
у задоволенні іншої частини позовних вимог Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» 2102,00 грн. судового збору за подання позовної заяви та 3153,00 грн. судового збору за подання апеляційної скарги, а всього 5255,00 грн. судового збору. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                                     Шебуєва В.А.
 
         Судді                                                              Крижанівська Г.В.
 
                                                                                 Матвієнко Ю.О.