П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

24 квітня 2023 р.	м.Одеса	Справа № 420/7890/22	
Головуючий в 1 інстанції: Скупінська О.В.
ухвалу суду першої інстанції прийнято у
м. Одеса, 12 січня 2023 року
          
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 

судді-доповідача:                                          Танасогло Т.М.,
суддів:                                                             Бітова А.І., Градовського Ю.М. 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 січня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання бездіяльності протиправною, стягнення грошового забезпечення та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

У червні 2022 року ОСОБА_1 (позивач) звернулась до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (відповідач, ДПП НП України), про визнання бездіяльності протиправною, стягнення грошового забезпечення та зобов`язання вчинити дії.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2022 року, адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково.
Визнано протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції Національної поліції України щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 доплати за несення нею служби у нічний час за період з 04.09.2017 року по 31.01.2022.
Зобов`язано Департаменту патрульної поліції Національної поліції України нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 доплату за несення нею служби у нічний час за період з 04.09.2017 року по 31.01.2022 року відповідно до відпрацьованого нею нічного часу.
Визнано протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції Національної поліції України по не нарахуванню та невиплаті ОСОБА_1 додаткової доплати до грошового забезпечення пропорційно відпрацьованому часу в умовах забезпечення життєдіяльності населення (забезпечення правопорядку і безпеки громадян) на період дії карантину з 01 серпня 2021 року по 31 грудня 2021 року в розмірі до 50 відсотків грошового забезпечення.
Зобов`язано Департамент патрульної поліції Національної поліції України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 додаткову доплату пропорційно відпрацьованому часу в умовах забезпечення життєдіяльності населення (забезпечення правопорядку і безпеки громадян) та внаслідок виконання своїх обов`язків під час дії карантину у період з 01 серпня 2021 року по 31 грудня 2021 року в розмірі 50 відсотків грошового забезпечення.
Визнано протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції Національної поліції України щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації за невикористані календарні дні щорічної чергової оплачуваної основної відпустки за 2021 рік.
Зобов`язано Департамент патрульної поліції Національної поліції України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані дні щорічної чергової оплачуваної основної відпустки у період за 2021 рік.
В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 28 грудня 2022 року, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2022 року у справі №420/7890/22 - залишено без змін.
05 січня 2023 року Департамент патрульної поліції звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з заявою, в які просив суд виправити описку в ухваленому 15.08.2022 року судовому рішенні у цій справі, шляхом викладення п`ятого абзацу резолютивної частини рішення наступним чином: «Зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 додаткову доплату пропорційно відпрацьованому часу в умовах забезпечення життєдіяльності населення (забезпечення правопорядку і безпеки громадян) та внаслідок виконання своїх обов`язків під час дії карантину у період з 01 серпня 2021 року по 31 грудня 2021 року в розмірі до 50 відсотків грошового забезпечення».
В обґрунтування поданої заяви пославшись на п.2 постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 № 375 вказував, що встановлення доплати, визначеної пунктом 1 цієї постанови, працівникам підприємств, установ та організацій, органів державної влади, які фінансуються з державного та місцевих бюджетів, здійснюється у граничному розмірі до 50 відсотків заробітної плати (грошового забезпечення), що свідчить про допущення судом першої інстанції під ухвалення рішення у цій справі описки.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 12.01.2023 року у задоволенні заяви Департаменту патрульної поліції (вх..№ЕП/544/23) від 05.01.2023р. відмовлено.
Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, Департамент патрульної поліції подав на вказану ухвалу апеляційну скаргу, у якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, апелянт просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, та ухвалити нове рішення яким задовольнити заяву відповідача у справі про виправлення описки та внести відповідні виправлення до резолютивної частини судового рішення.
В обґрунтування скарги зазначає, що під час ухвалення судового рішення у даній справі судом першої інстанції було допущено описку у резолютивній частині цього рішення, а саме у абзаці п`ятому резолютивної частини рішення помилково зазначено конкретний розмір відсотків такої додаткової доплати, передбаченої Постановою КМУ №375. Така описка на думку скаржника має бути виправлена, оскільки її наявність у рішенні суду суперечить нормативним актам, що регулюють спірні правовідносини.
Позивачка надала до суду відзив на апеляційну скаргу, у якому посилаючись на відсутність в судовому рішенні по даній справі описок, просить відмовити у задоволенні скарги та залишити оскаржувану ухвалу без змін, мотивуючи відсутністю у рішенні суду у цій справі описок, які підлягають виправленню в порядку ст. 253 КАС України.
В силу ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Приймаючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції виходив з того, що подана заява про виправлення описки не є заявою в розумінні ст.253 КАС України, оскільки вона по суті є оскарженням рішення суду та може призвести до зміни його по суті, відтак вважав відсутніми підстави для задоволення заяви Департаменту патрульної поліції про внесення виправлень у судове рішення по даній справі.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, вважає його обґрунтованим, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1,2 статті 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Виходячи із системного аналізу приписів КАС України, описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 11.11.2020р. у справі №300/765/15-ц.
Таким чином, описка у розумінні статті 253 КАС України - це випадкова помилка у рішенні, допущена при його викладенні. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або виправляє помилки, які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення).
Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.
Проаналізувавши доводи скаржника та матеріали справи, колегія суддів вважає, що у даному випадку підстави для виправлення описки, у розумінні ст. 253 КАС України відсутні, оскільки редакція п`ятого абзацу резолютивної частини, про зобов`язання відповідача виплатити ОСОБА_1 доплату в розмірі 50% грошового забезпечення, є відображенням результату розгляду справи, встановлення факту порушення прав позивача та, як результат, обраний позивачем спосіб судового захисту який суд вважав достатнім та ефективним. 
Колегія суддів також звертає вагу скаржника на те, що рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15.08.2022р. у даній справі було оскаржено Департаментом патрульної поліції до апеляційного суду, та за результатами перегляду цієї справи у межах вимог та доводів апеляційної скарги Департаменту, апеляційний суд прийняв постанову, якою рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15.08.2022р. у справі №420/7890/22 залишено без змін.
При цьому, апеляційний суд вважає за доцільне звернути увагу апелянта також на те, що звертаючись з апеляційною скаргою на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15.08.2022р. у цій справі, Департамент не викладав доводів щодо помилковості висновків суду першої інстанції стосовно конкретного визначення розміру додаткової винагороди згідно постанови КМ України №375, яку суд першої інстанції у своєму рішенні зобов`язав виплатити позивачці у розмірі 50 відсотків грошового забезпечення, відтак таким доводам не могла надаватись оцінка апеляційним судом та не надавалась, що в свою чергу спростовує відповідні доводи апелянта викладені у апеляційній скарзі на ухвалу суду першої інстанції від 12.01.2023р.
Отже, обставини про які вказує скаржник не є очевидною опискою в розумінні приписів ст.253 КАС України, а фактично зводяться до незгоди із результатом розгляду справи судом.
За вказаного, виправлення описки, про здійснення якої просить Департамент, фактично призведе до зміни змісту рішення суду, що є недопустимим при вирішенні питання про виправлення описки в судовому рішенні.
При вирішенні спірного питання, суд першої інстанції ґрунтовно також врахував висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові д 09.06.2022р. провадження №11-84сап21, за якими описка, виправлення якої у судовому рішенні допускається відповідно до статті 253 КАС України, - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, яка може спотворити текст судового рішення чи призвести до його неправильного сприйняття. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не може змінювати суть свого рішення, він лише усуває ті неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи на його правосудність.
Зміна суті судового рішення у спосіб виправлення описки не відповідає меті правосуддя у демократичному суспільстві, яка полягає у необхідності забезпечення кожному справедливого та публічного розгляду його справи судом, установленим законом. Помилки, допущені судом при прийнятті та виготовленні судового рішення, не можуть виправдовувати вчинення судом дій з їх виправлення у спосіб, не передбачений процесуальним законодавством. У протилежному випадку правосуддя втрачає ознаки легітимності як процесуальна діяльність. Такі методи роботи суддів не викликатимуть суспільної довіри та матимуть наслідком ігнорування цінностей правосуддя. Вони не можуть виправдовуватися необхідністю забезпечення єдності судової практики чи верховенства права, оскільки за своєю суттю становлять ігнорування процесуального права, дотримання якого очікується суспільством як складової частини верховенства права
Підсумовуючи наведене колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення заяви Департаменту про виправлення описки у судовому рішенні у даній справі.
Доводи апеляційної скарги є несуттєвими, на висновки суду першої інстанції по суті позовних вимог не впливають, не свідчать про неправильне вирішення справи судом першої інстанції.
Оскаржувана ухвала суду першої інстанції, з огляду на викладене вище, відповідає вимогам ст.242 КАС України.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень норм процесуального права при вирішенні спірного питання не допустив, а відтак враховуючи положення ч.1 ст.315, ст.316 КАС України колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.
Керуючись ст. ст. 241-243, 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд, -
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції - залишити без задоволення.
Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 січня 2023 року у справі №420/7890/22 - залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя 	 	Танасогло Т.М.	
Судді	    	Бітов А.І.    Градовський Ю.М.