ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2023 р.	Справа № 440/3691/18	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Спаскіна О.А.,
Суддів: Любчич Л.В. ,  Присяжнюк О.В. ,
за участю секретаря судового засідання  Токар А.В.,
представника відповідача - Чічіль А.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.10.2022, головуючий суддя І інстанції: С.О. Удовіченко, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава,  36039,  по справі № 440/3691/18
за позовом     Приватного підприємства "Полтава-Паритет"  
до     Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області    
про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправними дії,
ВСТАНОВИВ:
Позивач, Приватне підприємство "Полтава - Паритет", звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, в якому просило (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 07 грудня 2018 року (т3 а.с. 1-13)):
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області № 1355-ОД від 11 вересня 2018 року про проведення виїзної позапланової перевірки характеристик продукції Приватного підприємства "Полтава-Паритет";
-визнати протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області № 1355-ОД з проведення виїзної позапланової перевірки характеристик продукції Приватного підприємства "Полтава-Паритет", за наслідками якої було складено Акт перевірки характеристик продукції № 000058 від 14 вересня 2018 року та Протокол № 000047 від 24 вересня 2018 року про виявлені порушення вимог ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та статті 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції»;
- визнати протиправними та скасувати у повному обсязі постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області від 28 вересня 2018 року про накладення штрафних санкцій № 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107;
- визнати протиправними та скасувати у повному обсязі рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 17 вересня 2018 року № 433, 434, 435, 436, 437, 438, 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445, 446, 447, 448, 449, 450, 451, 452, 453, 454, 455, 456, 457, 458, 459, 460, 461, 462, 463, 464, 465, 466, 467, 468, 469, 470, 471, 472, 473, 474, 475, 476, 477, 478, 479, 480.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2019 року адміністративний позов Приватного підприємства "Полтава-Паритет" до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень задоволено повністю.
Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2019 року апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області залишено без задоволення. Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2019 року по справі № 440/3691/18 залишено без змін.
Постановою Верховного Суду від 08 червня 2022 року касаційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області задоволено частково. Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2019 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд.
Рішеням Полтавського окружного адміністративного суду від 14 жовтня 2022 року позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області № 3155-ОД від 11 вересня 2018 року про проведення виїзної позапланової перевірки Приватного підприємства "Полтава-Паритет".
Визнано протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області з проведення виїзної позапланової перевірки Приватного підприємства "Полтава-Паритет" на підставі наказу № 3155-ОД від 11 вересня 2018 року.
Визнано протиправними та скасовано постанови Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області від 28 вересня 2018 року №№ 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107 про накладення штрафних санкцій на Приватне підприємство "Полтава-Паритет".
Визнано протиправними та скасовано рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 17 вересня 2018 року № № 433, 434, 435, 436, 437, 438, 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445, 446, 447, 448, 449, 450, 451, 452, 453, 454, 455, 456, 457, 458, 459, 460, 461, 462, 463, 464, 465, 466, 467, 468, 469, 470, 471, 472, 473, 474, 475, 476, 477, 478, 479, 480.
Відповідач, Головне управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, не погодившись з даним рішенням суду, подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
          В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що приймаючи зазначене рішення суд першої інстанції дійшов до помилкових висновків, які призвели до неправильного вирішення справи, неповно з`ясував всі обставини справи, що мають значення при вирішенні спору, невірно застосував до спірних правовідносин вимоги матеріального та процесуального права. 
Представник відповідача в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав в повному обсязі, посилаючись на мотиви та доводи, викладені в апеляційній скарзі.
Представник позивача в судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином. 
Відповідно до  ч.2 ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених  про дату, час і місце  розгляду справи, не перешкоджає  розгляду  справи.
          Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
          Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Приватне підприємство "Полтава-Паритет" зареєстроване 21 січня 2000 року, має місцезнаходженням м.Полтаву та основний вид діяльності: неспеціалізована оптова торгівля.
13 серпня 2018 року відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП в Дніпропетровській області направило до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (надалі – Держпродспоживслужба України) запит в порядку статей 40, 93 КПК України (т. 1 а.с.95-96).
У даному запиті просили роз`яснити: чи є Держпродспоживслужба суб`єктом проведення перевірок (в рамках ринкового нагляду) відповідності електричних ламп та світлодіодних модулів вимогам Технічного регламенту; якщо так – роз`яснити, яким чином можна організувати проведення перевірки відповідності світильників (список додається) Технічним регламентам та яким чином можливо перевірити ПП "Полтава-Паритет" на предмет виготовлення ним вказаних світильників.
За змістом даного запиту, відділенням поліції проводиться досудове розслідування кримінального провадження за ознаками злочину, передбаченого частиною першою статті 366 Кримінального кодексу України, щодо посадових осіб ТОВ "Смарт Лайт Груп". Посадові особи останнього надали документацію до процедури відкритих торгів на поставку світильників ПАТ "Українська залізниця". Згідно поданих документів, світильники придбані ТОВ "Смарт Лайт Груп" у ПП "Полтава-Паритет". У той же час у органу досудового слідства наявна інформація про те, що ці світильники придбані не у ПП "Полтава-Паритет", а у інших підприємств, які мають ознаки фіктивності. Крім того, в ході огляду деяких світильників було встановлено, що вони не відповідають вимогам Технічних регламентів: на них відсутні знаки відповідності та маються саморобні паперові наклейки з написом "ПП "Полтава-Паритет". До запиту додано перелік найменувань моделей світильників внутрішнього та зовнішнього освітлення.
Після отримання запиту Держпродспоживслужбою України направлено до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області доручення за вих. №Д-151/13107-18 від 21 серпня 2018 року, за змістом якого доручають Головному управлінню Держпродспоживслужби в Полтавській області здійснити спільну з представниками відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП у Дніпропетровській області позапланову перевірку характеристик зазначеної продукції у ПП "Полтава-Паритет", зокрема документів, що містять інформацію про походження такої продукції та її обіг. У разі необхідності здійснити відбір та провести експертизу зразків продукції (т. 1 а.с.94). У даному дорученні відсутні посилання на нормативні підстави його винесення.
Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області на підставі вказаного доручення винесено наказ № 3155-ОД від 11 вересня 2018 року про проведення позапланової перевірки ПП "Полтава-Паритет". Підставою для позапланової перевірки у цьому наказі вказано доручення Держпродспоживслужби України №вих.Д-151/13107-18 від 21 серпня 2018 року (т. 1 а.с.98).
На виконання цього наказу ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області було видане направлення на проведення позапланової перевірки ПП "Полтава-Паритет" № 94 від 12 вересня 2018 року ( т. 1 а.с.99).
Позапланова виїзна перевірка ПП "Полтава-Паритет" проведена ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області 14 вересня 2018 року та її результати оформлені актом перевірки характеристик продукції №000058 від 14 вересня 2018 року. За змістом даного акту на світильниках для внутрішнього та зовнішнього освітлення (24 найменування продукції) на маркуванні продукції не зазначено найменування виробника, імпортера та їх контактні адреси; не надано декларації про відповідність продукції та належної технічної документації (т.1 а.с. 18-24; т. 2 а.с.14-18).
Представником підприємства не викладено заперечень у акті, але вказано про наявність пояснень, що надаються окремо (т. 2 а.с.12-13).
17 вересня 2018 року ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області винесені рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів: №№ 433, 434, 435, 436, 437, 438, 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445, 446, 447, 448, 449, 450, 451, 452, 453, 454, 455, 456, 457, 458, 459, 460, 461, 462, 463, 464, 465, 466, 467, 468, 469, 470, 471, 472, 473, 474, 475, 476, 477, 478, 479, 480 (т. 2. а.с. 19 – 114).
Перелічені рішення є однотипними та винесені стосовно різних моделей світильників, що виробляються ПП «Полтава-Паритет» (по кожній моделі – окреме рішення).
Цими рішеннями з посиланням на статті 29, 30 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" застосовано обмеження надання продукції ПП "Полтава-Паритет" на ринку, шляхом зняття із реалізації до приведення продукції у відповідність зі встановленими вимогами.
На підставі акту перевірки продукції ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області складено протокол № 000047 від 24 вересня 2018 року про порушення вимог статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та статті 15 Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" (т. 1 а.с.25-26; т. 2 а.с.115).
Згідно даного протоколу, ПП "Полтава-Паритет" випущено в обіг продукцію (24 позиції моделей світильників для внутрішнього та зовнішнього освітлення - згідно акту перевірки), що не відповідає встановленим вимогам: на продукції відсутній знак відповідності технічним регламентам, виробником до перевірки не надано декларацію про відповідність та технічну документацію, що повинна містити визначені нормативно відомості.
27 вересня 2018 року ПП "Полтава-Паритет" подано до ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області окремі документи щодо технічних характеристик власної продукції (т. 1 а.с.51; т. 2 а.с.116).
На підставі висновків про порушення ПП "Полтава-Паритет" статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області винесено 28 вересня 2018 року 24 (двадцять чотири) постанови про накладення на ПП "Полтава-Паритет" штрафних санкцій: №№ 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107 (окрема постанова по кожній моделі світильників, що були предметом перевірки) (т.2 а.с. 186-209).
У постановах про застосування штрафних санкцій відповідач посилався на порушення ПП "Полтава-Паритет" пункту 2 частини другої статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції": введення в обіг продукції на якій відсутній знак відповідності Технічним регламентам, як виробником до перевірки не надано декларацію про відповідність та технічну документацію, яка повинна містити, як мінімум такі елементи: загальний опис електрообладнання, ескізний проект, виробничі креслення та схеми компонентів, складських вузлів тощо; опис, пояснення, необхідні для розуміння зазначених креслень і схем та функціонування електрообладнання; список стандартів, застосованих повністю чи частково, результати виконаних проектних розрахунків, проведених досліджень тощо; протоколи випробувань, чим порушено вимоги статті 1 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", пункту 37-40, пункту 41-43, вимоги зазначені в Додатку 3 постанови Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1067 "Про затвердження Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання", пункту 40-43, пункту 44-46, вимоги зазначені в Додатку 2 постанови Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1077 "Про затвердження Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання", пункту 1-3 постанови Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року № 1184 "Про затвердження форми, опису знака відповідності технічним регламентам, правил та умов його нанесення".
Кожною з цих постанов накладено на ПП "Полтава-Паритет" штраф у розмірі 500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян - 8 500 грн. у зв`язку з порушенням пункту 2 частини другої статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукці".
ПП "Полтава-Паритет" не погодившись зі прийнятими за наслідками позапланової перевірки рішеннями, звернулося до суду з даним позовом.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості позовних вимог та  не доведеності відповідачем правомірності прийнятого   ним рішення. 
          Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції,  враховуючи наступне.
Відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, регулює Закон України "Про захист прав споживачів" від 12 травня 1991 року №1023-XII (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), який, згідно з преамбулою до цього Закону, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.
Відповідно до Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2015 року №667 (в редакції на момент виникнення спірних правовіднисин), Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.
Згідно із пунктом 7 Положення № 667 Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.
Держпродспоживслужба у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства (пункт 2 Положення № 667).
Колегія суддів зазначає, що підстави, процедура організації, проведення та оформлення результатів позапланової перевірки у даному разі внормовані Законами України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" від 02 грудня 2010 року №2736 (надалі по тексту Закон №2736 / в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 5 квітня 2007 року №877-V (надалі по тексту Закон № 877 / в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) та "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" від 2 грудня 2010 року № 2735-VI (надалі по тексту Закон № 2735 / в редакції на момент виникнення спірних правовідносин).
Пунктом 1 частини четвертої, частиною шостою статті 12 Закону №2736 передбачено, що якщо орган державного ринкового нагляду встановив, що продукція є небезпечною, він невідкладно забороняє введення в обіг такої продукції на ринку та вживає заходів щодо забезпечення такої заборони. Порядок вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів із забезпечення безпечності продукції визначається Законом України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції".
За визначенням абзацу дев`ятого частини першої статті 1 Закону № 2735 державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) – діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.
Згідно з частиною першою статті 3, частиною першою статті 4 Закону № 2735 законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів. Метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.
Згідно з вимогами частин першої, другої та п`ятої статті 10 Закону № 2735 ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему.
Сфери відповідальності органів ринкового нагляду включають види продукції, що є об`єктами технічних регламентів, і можуть включати види продукції, що не є об`єктами технічних регламентів.
Повноваження органів ринкового нагляду визначені статтею 11 Закону № 2735, згідно з пунктами 4, 6, 11 частини першою якої з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, зокрема: проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування); приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень; вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог.
Заходами ринкового нагляду, в розумінні частини першої статті 22 Закону № 2735, є:
1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування);
2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають:
а) обмеження надання продукції на ринку;
б) заборону надання продукції на ринку;
в) вилучення продукції з обігу;
г) відкликання продукції;
3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;
4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.
Відповідно до статті 23 Закону № 2735 під час перевірок характеристик продукції проводяться документальні перевірки, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, а за наявності підстав вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, - відбір та експертиза (випробування) зразків продукції. При проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції. Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції. Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові, - у розповсюджувачів та виробників такої продукції. Під час таких перевірок перевіряються характеристики лише того виду продукції, що є предметом перевірки. Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та посвідчень (направлень) на проведення перевірки, що видаються та оформляються відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та посвідчення (направлення) видаються і оформляються невідкладно. Перевірка характеристик продукції може бути невиїзною (за місцезнаходженням органу ринкового нагляду) або виїзною. У разі потреби органи ринкового нагляду для перевірки характеристик продукції можуть поєднувати невиїзні та виїзні перевірки. Під час невиїзної перевірки характеристик продукції у випадках, передбачених цим Законом, перевірці підлягають такі документи (їх копії) та інформація: 1) декларація про відповідність; 2) супровідна документація, що додається до відповідної продукції (включаючи інструкцію щодо користування продукцією); 3) загальний опис продукції та схема (креслення) конструкції виробу, а також повний склад технічної документації на відповідну продукцію, передбачений технічним регламентом; 4) документи щодо системи якості чи системи управління якістю; 5) висновки експертиз та протоколи випробувань зразків відповідної продукції, відібраних (узятих) у межах здійснення ринкового нагляду і контролю продукції; 6) документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (договори, товарно-супровідна документація тощо); 7) документи і матеріали щодо стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, у тому числі в межах моніторингу дій суб`єктів господарювання, що вживаються ними для вилучення відповідної продукції з обігу та/або її відкликання; 8) повідомлення та інша інформація, надана суб`єктами господарювання, органами доходів і зборів, органами з оцінки відповідності згідно з положеннями цього Закону та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції"; 9) інші документи та матеріали, звернення, одержані органами ринкового нагляду відповідно до положень цього Закону та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".
Під час виїзної перевірки характеристик продукції може проводитися перевірка документів (їх копій) та інформації, зазначених у частині сьомій цієї статті, а також обстеження, відбір і експертиза (випробування) зразків продукції. Виїзні перевірки характеристик продукції проводяться: 1) у торговельних та складських приміщеннях суб`єктів господарювання; 2) у місцях використання продукції під час її монтажу та/або введення в експлуатацію (якщо відповідність продукції деяким встановленим вимогам може бути оцінена лише під час таких дій); 3) за місцем проведення ярмарку, виставки, показу або демонстрації продукції в інший спосіб; 4) у місцях зберігання під митним контролем продукції, митне оформлення якої призупинено за результатами контролю продукції. Строк проведення виїзної перевірки характеристик продукції не може перевищувати у розповсюджувача цієї продукції двох робочих днів, у виробника такої продукції - трьох робочих днів. У разі проведення експертизи (випробування) зразків продукції, відібраних під час перевірки, на час її проведення перебіг строку проведення виїзної перевірки характеристик продукції призупиняється. Продовження строку проведення виїзної перевірки не допускається. Посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, перед початком перевірки зобов`язана роз`яснити суб`єкту господарювання, продукція якого перевіряється, порядок оскарження рішень, приписів, дій та бездіяльності органів ринкового нагляду та їх посадових осіб. У разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, що дають змогу відстежити походження такої продукції та її подальший обіг (зокрема договори, товарно-супровідна документація), визначає особу, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, та всіх осіб, яким цей суб`єкт господарювання поставив зазначену продукцію. У разі якщо суб`єктом господарювання надано висновки експертизи, протоколи випробувань продукції, сертифікати відповідності або інші документи про відповідність, видані за результатами добровільної оцінки відповідності акредитованими органами з оцінки відповідності, органи ринкового нагляду належним чином ураховують ці документи при проведенні перевірок характеристик продукції. Органи ринкового нагляду мають право звертатися до органів з оцінки відповідності із запитами стосовно надання відомостей про видачу, відмову у видачі, обмеження сфери, призупинення та скасування документів про відповідність відповідної продукції. Органи з оцінки відповідності повинні надавати відомості за такими запитами не пізніше наступного робочого дня з дня їх одержання. У разі якщо під час перевірок характеристик продукції виявлено ознаки фальсифікації продукції, порушення прав інтелектуальної власності або інших правопорушень, притягнення до відповідальності за вчинення яких не належить до компетенції органів ринкового нагляду, органи ринкового нагляду надають таку інформацію відповідним уповноваженим державним органам. У разі проведення перевірок характеристик продукції за підставами, визначеними у підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 24 та пункті 2 частини першої статті 25 цього Закону, органи ринкового нагляду повідомляють про результати цих перевірок особам, за зверненнями яких вони проводилися. За результатами перевірки характеристик продукції посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, складає акт відповідно до вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Так, відповідно до частини першої статті 25 Закону № 2735 органи ринкового нагляду проводять перевірки характеристик продукції у її виробників: 1) якщо за результатами перевірки характеристик продукції у її розповсюджувача є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам внаслідок дій чи бездіяльності виробника такої продукції; 2) за зверненнями споживачів (користувачів) відповідної продукції, а також органів виконавчої влади, виконавчих органів місцевих рад, правоохоронних органів, громадських організацій споживачів (об`єднань споживачів), у яких міститься інформація про введення в обіг продукції, що завдала шкоди суспільним інтересам чи має недоліки, які можуть завдати такої шкоди (із зазначенням суб`єкта введення в обіг такої продукції, документального підтвердження завдання такої шкоди, опису відповідного недоліку тощо), а також інформація, за якою виробника такої продукції може бути ідентифіковано; 3) у разі одержання за допомогою системи оперативного взаємного сповіщення про продукцію, що становить серйозний ризик, або в інший спосіб від уповноважених органів інших держав інформації про продукцію, що становить серйозний ризик, якщо її виробник ідентифікований та є резидентом України.
Підстави та процедура вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів щодо нехарчової продукції встановлені статтею 29 Закону № 2735, у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. У разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам та одночасно становить серйозний ризик, орган ринкового нагляду вживає обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених частиною першою статті 28 цього Закону. Орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність: знак відповідності технічним регламентам було нанесено з порушенням вимог, визначених у відповідному технічному регламенті; не було нанесено знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено відповідним технічним регламентом; не було складено декларацію про відповідність або декларація про відповідність не супроводжує продукцію, якщо її складення чи супроводження нею продукції передбачено відповідним технічним регламентом; декларацію про відповідність було складено з порушенням вимог; органу ринкового нагляду не надано доступу до технічної документації або вона є неповною; вчинено інші порушення встановлених вимог, визначених у відповідному технічному регламенті як формальна невідповідність. Перелік порушень встановлених вимог, які вважаються формальною невідповідністю, уточнюється у відповідних технічних регламентах. У разі якщо органом ринкового нагляду за результатами аналізу повідомлення відповідного суб`єкта господарювання про виконання ним рішення про приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами чи усунення формальної невідповідності та/або перевірки стану виконання суб`єктом господарювання цього рішення, проведених відповідно до статті 34 цього Закону, встановлено, що невідповідність продукції встановленим вимогам не усунено або усунено частково, орган ринкового нагляду відповідно до затвердженої Кабінетом Міністрів України методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів вживає таких обмежувальних (корегувальних) заходів: обмеження, заборона надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу, відкликання продукції. Орган ринкового нагляду повідомляє про виявлену невідповідність продукції встановленим вимогам (крім формальної невідповідності) та обмежувальні (корегувальні) заходи, вжиті щодо такої продукції, призначеним органам з оцінки відповідності, які були залучені до оцінки відповідності цієї продукції вимогам технічних регламентів. Технічним регламентом на певний вид продукції може бути встановлено особливості застосування обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених цією статтею.
Колегія суддів зазачає, що стаття 30 Закону України № 2735 передбачає, що обмеження надання продукції на ринку здійснюються шляхом:
1) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (згідно з частинами першою і четвертою статті 29 цього Закону);
2) усунення формальної невідповідності (згідно з частиною третьою статті 29 цього Закону);
3) тимчасової заборони надання продукції на ринку.
Так, обмеження надання продукції на ринку, визначені у пункті 1 частини першої цієї статті, застосовуються органами ринкового нагляду у випадках, передбачених цим Законом, якщо існує можливість приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. Зазначені обмеження можуть застосовуватися до продукції, що надається на ринку, у тому числі тієї, що зберігається на складах виробників (імпортерів), та/або продукції, що перебуває у споживачів (користувачів).
Приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами здійснюється за місцем проживання (місцезнаходженням) споживачів (користувачів) або за місцезнаходженням розповсюджувачів, виробників (імпортерів) чи підприємств, що здійснюють технічне обслуговування та ремонт продукції, а також в інших місцях, у яких можливо здійснити таке приведення. Суб`єкти господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції зобов`язані співпрацювати між собою з метою приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами.
Приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами здійснюється за рахунок суб`єкта господарювання, внаслідок дій чи бездіяльності якого продукція стала такою, що не відповідає встановленим вимогам.
Тимчасова заборона надання продукції на ринку застосовується органами ринкового нагляду у разі прийняття ними рішення про:
1) відбір зразків продукції для проведення їх експертизи (випробування) - на строк проведення експертизи (випробування);
2) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами - на строк дії відповідного обмеження.
Тимчасова заборона надання продукції на ринку запроваджується одночасно з прийняттям рішень, зазначених у цій частині.
Органами ринкового нагляду у випадках, передбачених Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", можуть також застосовуватися обмеження введення в обіг або розповсюдження продукції.
Судовим розглядом встановлено, що відповідач як на підставу для призначення позапланової перевірки посилався на лист-запит від 13 серпня 2018 року відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, направлений до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в порядку статей 40, 93 КПК України.
Як вбачається з матеріалів справи, за змістом вищевказаного запиту слідує, що відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП в Дніпропетровській області просить Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів: 1) роз`яснити, чи є Дерпродспоживслужба суб`єктом проведення (в рамках ринкового нагляду) відповідності електричних лам та світлодіодних модулів вимогам Технічного регламенту; 2) якщо так, то роз`яснити, яким чином можливо організувати проведення перевірки відповідності світильників Технічним регламентам (список світильників додається); 3) якщо так, то роз`яснити, яким чином можливо перевірити ПП "Полтава-паритет" на предмет виготовлення ним вказаних світильників; які документи необхідно витребувати.
Так, з вищенаведеного вбачається, що лист-запит від 13 серпня 2018 року направлено до Держпродспоживслужби в межах статей 40, 93 КПК України, щодо надання роз`яснення процедури проведення перевірки в майбутньому.
Проте, колегія суддів звертає увагу, що органи ринкового нагляду проводять перевірки характеристик продукції у її виробників за зверненням правоохоронних органів у яких міститься інформація про введення в обіг продукції, що завдала шкоди суспільним інтересам чи має недоліки, які можуть завдати такої шкоди (із зазначенням суб`єкта введення в обіг такої продукції, документального підтвердження завдання такої шкоди, опису відповідного недоліку тощо), а також інформація, за якою виробника такої продукції може бути ідентифіковано.
Однак, у листі-запиту від 13 серпня 2018 року відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП в Дніпропетровській області відсутня документально підтверджена інформація щодо завдання (можливого завдання) шкоди суспільним інтересам.
Також, як випливає із листа-запиту від 13 серпня 2018 року в останньому міститься інформація щодо проведення досудового розслідування кримінального провадження за фактом підроблення та використанням підроблених документів посадовими особами ТОВ "Смарт Лайт Групп" під час надання документації до процедури відкритих торгів на поставку світильників до СП "Служба матеріально-технічного забезпечення" РФ "Придніпровська залізниця" ПАТ "Українська залізниця". При цьому, на супровідних документах вказано ПП "Полтава-паритет", а ТОВ "Смарт лайт групп" є його офіційним партнером.
Однак, згідно висновків аналітичного дослідження ГУ ДФС в Полтавській області, світильники ТОВ "Смарт Лайт Групп" придбало не у ПП "Полтава-паритет", а у ПП "Укрінвест промторг плюс", ТОВ "Смарт лайт проджект", ПП "Променерго-2010, ПП "Пневмотехніка-квант".
Судова колегія зазначає, що лист-запит від 13 серпня 2018 року відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, поданий в порядку статті 40, 93 КПК України, у розумінні пункту 2 частини 25 Закону № 2735 не може розцінюватись, як звернення правоохоронних органів, яке може розглядатись як підстава для проведення органами ринкового нагляду перевірки характеристик продукції у її виробника, оскільки: спрямований виключно на отримання роз`яснення норм чинного законодавства України у сфері виготовлення та обігу світлотехнічної продукції, і не містить вимог або прохань про вжиття будь-яких заходів з боку Держпродспоживслужби; містить відомості про суб`єкта введення в обіг продукції - ТОВ "Смарт лайт групп", опис недоліків, дані про виробника, однак без документального підтвердження завдання шкоди суспільним інтересам.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що лист-запит від 13 серпня 2018 року відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, поданий в порядку статті 40, 93 КПК України не відповідає визначеним пунктом 2 частини першої статті 25 Закону № 2735 критеріям, у зв`язку із чим не міг слугувати підставою для призначення та проведення перевірки.
Крім того, колегія суддів зауважує, що проведення позапланової перевірки в силу вимог статті 6 Закону №877 вимагає погодження проведення такої перевірки центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Згідно з частиною першою статті 6 Закону №877 підставою для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).
Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Відповідно до підпункту 21 пункту 11 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2015 року №667 голова Держпродспоживслужби дає у межах повноважень, передбачених законом, обов`язкові для виконання державними службовцями і працівниками апарату Держпродспоживслужби та територіальних органів доручення.
Так, згідно Положення про Головне управління Держпродспоживслужби в Полтавській області Головне управління у своїй діяльності керується, зокрема, дорученнями Голови Держпродспоживслужби (т.1 а.с. 83).
З аналізу вищевикладеного випливає, що законодавством України розмежовано такі поняття, як "погодження" та "доручення".
Колегія суддів звертає увагу, що погодження на проведення перевірки отримує територіальний орган державного нагляду від центрального органу виконавчої влади, у той час, як Держпродспоживслужба у межах наданих повноважень надає обов`язкові для виконання доручення.
З аналізу вищенаведеного можна дійти висновку, що погодження є документом, який виражає згоду центрального органу виконавчої влади на проведення перевірки органами державного нагляду за ініціативою цих органів (попереднім зверненням), у той час, як доручення уповноважує орган державного нагляду на вчинення дій за ініціативою того, хто видав доручення.
Судовим розглядом встановлено, що із листа Держпродспоживслужби від 21 серпня 2018 року № Д-151-13107-18 вбачається, що директором Департаменту захисту споживачів О.О.Квасніцьким доручено Головному управлінню Держпродспоживслужби України здійснити спільну з представниками відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП у Дніпропетровській області позапланову перевірку характеристик продукції у ПП "Полтава-паритет" (т.1 а.с. 94).
Отже, Держпродспоживслужбою фактично зобов`язано Головне управління Держпродспоживслужби України провести спільно із відділенням поліції на станції № 2 ДВП ГУНП у Дніпропетровській області перевірку характеристик продукції у ПП "Полтава-паритет", однак, згідно листа-запиту від 13 серпня 2018 року ставилися питання щодо надання роз`яснення процедури проведення перевірки в майбутньому.
Крім того, колегія суддів зауважує, що хоча Держпродспоживслужбою зобов`язано провести перевірку характеристик продукції у ПП "Полтава-паритет" разом із представниками відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП у Дніпропетровській області, остання, згідно наказу № 3155-ОД від 11 вересня 2018 року та направлення № 94 від 12 вересня 2018 року проводилась без участі працівників поліції.
Щодо встановлених в ході перевірки порушень, колегія суддів зазначає наступне.
Як встановлено судовим розглядом, відповідно до акту перевірки характеристик продукції від 14 вересня 2018 року № 000058 (т.1 а.с. 18-24) і протоколу № 00047 від 24 вересня 2018 року (т.1 а.с. 25-26) на світильниках для внутрішнього та зовнішнього освітлення на маркуванні продукції не зазначено найменування виробника, імпортера та їх контактні адреси; не надано декларації про відповідність продукції та належної технічної документації; випущено в обіг продукцію, що не відповідає встановленим вимогам: на продукції відсутній знак відповідності технічним регламентам, виробником до перевірки не надано декларацію про відповідність та технічну документацію, що повинна містити визначені нормативно відомості.
Так, згідно із статтею 1 Закону України "Про технічні регламенти та оцінку відповідності" №124-VIII (далі по тексту - Закон № 124 / в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) документ про відповідність - декларація (в тому числі декларація про відповідність), протокол (у тому числі протокол випробувань), звіт, висновок, свідоцтво, сертифікат (у тому числі сертифікат відповідності) або будь-який інший документ, що підтверджує виконання визначених вимог, які стосуються об`єкта оцінки відповідності.
Відповідно до статті 28 Закону № 124 у випадках, визначених у технічних регламентах, якими передбачене застосування процедур оцінки відповідності, виробник або уповноважений представник (від імені та під відповідальність виробника) повинен складати декларацію про відповідність. У декларації про відповідність заявляється про те, що виконання вимог, які застосовуються до продукції та визначені у відповідних технічних регламентах, було доведено. Декларація про відповідність складається згідно з вимогами до її змісту, примірною структурою чи формою, що встановлюються відповідними технічними регламентами. У разі якщо на певний вид продукції поширюється дія кількох технічних регламентів, що вимагають складання декларації про відповідність, повинна бути складена єдина декларація про відповідність стосовно всіх таких технічних регламентів, якщо це передбачено відповідними технічними регламентами. В такій декларації про відповідність повинні бути зазначені відповідні технічні регламенти, включаючи відомості про їх офіційне опублікування.
Судова колегія зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1067 затверджено "Технічний регламент низьковольтного електричного обладнання" та постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1077 затверджено "Технічний регламент з електромагнітної сумісності обладнання".
Відповідно до пунктів 8, 9 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання якщо відповідність електрообладнання цілям, пов`язаним з безпечністю, була доведена зазначеною процедурою оцінки відповідності, виробники складають декларацію про відповідність і наносять знак відповідності технічним регламентам. Виробники зберігають технічну документацію, зазначену в додатку 3, та декларацію про відповідність протягом 10 років після введення електрообладнання в обіг.
Згідно із пунктами 37, 40 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання у декларації про відповідність заявляється про те, що виконання цілей, пов`язаних з безпечністю, було доведено. Виробник шляхом складення декларації про відповідність бере на себе відповідальність за відповідність електрообладнання вимогам, установленим у цьому Технічному регламенті.
Пунктами 12-14 Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання встановлено, що виробники перед введенням апаратури в обіг забезпечують її проектування та виготовлення з дотриманням суттєвих вимог, визначених у додатку 1. Виробники складають технічну документацію, визначену в додатку 2 або додатку 3, та проводять відповідну процедуру оцінки відповідності, зазначену в пункті 39 цього Технічного регламенту, або забезпечують її проведення. Якщо відповідність апаратури вимогам, які до неї застосовуються, була доведена в результаті проведення зазначеної процедури оцінки відповідності, виробники складають декларацію про відповідність і наносять знак відповідності технічним регламентам. Виробники зберігають технічну документацію та декларацію про відповідність протягом 10 років після введення апаратури в обіг.
Судовим розглядом встановлено, що на підтвердження відповідності продукції, що виготовлялася та перевірялася ПП "Полтава-Паритет" надано Декларацію про відповідність на світильники для зовнішнього освітлення реєстраційний № UA.TR.061.D/02589-18, дата реєстрації 31 серпня 2018 року до 30 серпня 2019 року з додатком (т.9 а.с. 235-236), Декларацію про відповідність на світильники для зовнішнього освітлення реєстраційний № UA.TR.061.D.02588-18, дата реєстрації 31 серпня 2018 року до 30 серпня 2019 року з додатками (т.9 а.с. 237-238), Декларацію від 02 серпня 2017 року до 01 серпня 2018 року, складену на світильники для зовнішнього освітлення на 33 найменування згідно з додатками на підставі протоколу випробування № 0802.03/17*1 від 02 серпня 2017 року, виданого ВЛ ТОВ "Укрпромлаб" (т.9 а.с. 239-240), Декларацію від 02 серпня 2017 року до 01 серпня 2018 року, яка складена на світильники для внутрішнього освітлення на 22 найменування згідно з додатками, на підставі протоколу випробування № 0802.04/17*1 від 02 серпня 2017 року, виданого ВЛ ТОВ "Укрпромлаб" (т.9 а.с. 241-242).
Як зазначено судом вище документами про відповідність поміж інших є сертифікати відповідності.
Колегія суддів зазначає, що ПП "Полтава-Паритет" надано до суду Сертифікат відповідності на світильники для зовнішнього освітлення 21 модель та 283 типи згідно додатку, реєстраційний № UA1.190.0027376-16 з терміном дії з 18 травня 2016 року до 17 травня 2017 року, на підставі протоколу сертифікаційних випробувань № Т039/05-16 від 18 травня 2016 року, виданого ВЛ "ВСЦ "Південтест" (т.9 а.с. 243-245), Сертифікат відповідності на світильники для внутрішнього освітлення 19 моделей та 203 типи згідно додатку, реєстраційний № 1.190.0027375-16 з терміном дії з 18 травня 2016 року до 17 травня 2017 року, на підставі протоколу сертифікаційних випробувань № Т039/05-16 від 15 травня 2016 року, виданого ВЛ "ВСЦ "Південтест" (т.9 а.с. 246-248), Сертифікат відповідності на світильники для внутрішнього освітлення 22 позиції згідно додатку, реєстраційний № 1.177.0012396-17 з терміном дії з 02 серпня 2017 року до 01 серпня 2018 року, на підставі протоколу випробувань № 0802.04/17*1 від 02 серпня 2017 року, виданого ВЛ ТОВ "Укрпромлаб" (т.9 а.с. 249-250), Сертифікат відповідності на світильники для зовнішнього освітлення 33 позиції згідно додатку, реєстраційний № 1.177.0012397-17 з терміном дії з 02 серпня 2017 року до 01 серпня 2018 року, на підставі протоколу випробувань № 0802.03/17*1 від 02 серпня 2017 року, виданого ВЛ ТОВ "Укрпромлаб" (т.10 а.с. 1-2), Сертифікат відповідності на світильники для зовнішнього освітлення згідно додатку, реєстраційний № UA.TR.061/001593-18 з терміном дії з 31 серпня 2018 року до 30 серпня 2019 року, на підставі протоколу випробувань № 0831.08/18*1 від 31 серпня 2018 року, виданого ВЛ ТОВ "Укрпромлаб" (т.10 а.с. 3-4), Сертифікат відповідності на світильники для внутрішнього освітлення згідно додатку, реєстраційний № UA.TR.061.001594-18 з терміном дії з 31 серпня 2018 року до 30 серпня 2019 року, на підставі протоколу випробувань № 0831.07/18*1 від 31 серпня 2018 року, виданого ВЛ ТОВ "Укрпромлаб" (т.10 а.с. 5-6).
Окрім того, позивачем надано до суду технічну документацію на продукцію, а саме світильники, які були предметом перевірки (т.8 а.с. 202-248, т.9 а.с. 1-192).
Так, відповідно до частини першої статті 23 Закону № 2735 під час перевірок характеристик продукції проводяться документальні перевірки, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, а за наявності підстав вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, - відбір та експертиза (випробування) зразків продукції.
Згідно із частиною тринадцятою статті 23 Закону № 2735 у разі якщо суб`єктом господарювання надано висновки експертизи, протоколи випробувань продукції, сертифікати відповідності або інші документи про відповідність, видані за результатами добровільної оцінки відповідності акредитованими органами з оцінки відповідності, органи ринкового нагляду належним чином ураховують ці документи при проведенні перевірок характеристик продукції.
Крім того, частиною чотирнадцятою статті 23 Закону № 2735 встановлено, що органи ринкового нагляду мають право звертатися до органів з оцінки відповідності із запитами стосовно надання відомостей про видачу, відмову у видачі, обмеження сфери, призупинення та скасування документів про відповідність відповідної продукції. Органи з оцінки відповідності повинні надавати відомості за такими запитами не пізніше наступного робочого дня з дня їх одержання.
З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що в ПП "Полтава-Паритет" були наявні документи про відповідність на світильники для зовнішнього та внутрішнього освітлення, однак, ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області не врахувались.
Відповідно до статті 1 Закону № 2735 встановлені вимоги - вимоги щодо нехарчової продукції (далі - продукція) та її обігу на ринку України, встановлені технічними регламентами; неналежне застосування знака відповідності технічним регламентам - порушення правил застосування і нанесення знака відповідності технічним регламентам, встановлених законодавством.
Так, постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року № 1184 затверджено Правила та умови нанесення знака відповідності технічним регламентам.
Відповідно до пункту 1 Правил знак відповідності технічним регламентам (далі - знак відповідності) наноситься на продукцію або на її табличку з технічними даними таким чином, щоб він був видимим, розбірливим і незмивним. У разі коли це є неможливим або невиправданим через характер продукції, знак відповідності наноситься на пакування та на супровідні документи, якщо такі документи передбачені відповідним технічним регламентом.
Відповідно до частини першої статті 11 Закону № 2735 відповідність введеної в обіг, наданої на ринку або введеної в експлуатацію в Україні продукції вимогам усіх чинних технічних регламентів, які застосовуються до такої продукції, є обов`язковою, за винятком випадків, визначених у зазначених технічних регламентах та статті 12 цього Закону.
Пунктом 42 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання передбачено, що знак відповідності технічним регламентам наноситься на електрообладнання або на його табличку з технічними даними таким чином, щоб він був видимим, розбірливим і незмивним. У разі коли це є неможливим або невиправданим через характер електрообладнання, знак відповідності технічним регламентам наноситься на пакування та на супровідні документи.
Так, з аналізу вищезазначених норм вбачається, що знак відповідності технічним регламентам може бути нанесений на пакування та на супровідні документи, а не виключно на вироби електричного та електронного обладнання.
Судовим розглядом встановлено, що в ході перевірки ПП "Полтава-Паритет" ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, здійснювався огляд світильників, однак, не здійснювалась перевірка та огляд пакування продукції.
При цьому, як вказує позивач, ПП "Полтава-Паритет" знак відповідності наноситься на пакування та надано зразки знаку відповідності (т.10 а.с. 7-9).
Враховуючи викладене вище, колегія суддів зазначає, що наявність знаку відповідності не на виробі, а на пакуванні та супровідній документації, в даному випадку є правомірним та узгоджується з приписами чинного законодавства.
Також, як зазначено позивачем та не спростовано відповідачем, під час перевірки характеристик нехарчової продукції ПП "Полтава-Паритет", було візуально оглянуто виключно один світильник SL01H HCП 500, 220В, 500Вт, 50 Гц, 2018 року виготовлення, при цьому інша продукція (23 позиції), яка була предметом позапланової перевірки характеристик продукції під час перевірки не оглядалась, з огляду на її відсутність на складі та на виробництві (т.9 а.с. 231).
Згідно з пунктом 2 частини другої статті 44 Закону № 2735 відповідальність за розповсюдження продукції, на якій відсутній знак відповідності технічним регламентам, передбачена виключно у випадках, якщо його нанесення на продукцію передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції.
Згідно з частинами першою та другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Оскільки Відповідачем не доведено наявності тих обставин, на які він посилається в апеляційній скарзі, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої прийшов до обґрунтованого висновку про наявність достатніх та необхідних правових підстав для задоволення позову.
Оцінюючи інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
При цьому, згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правомірності висновків суду першої інстанції.
Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Розглянувши доводи Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області, викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області залишити без задоволення.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.10.2022 по справі № 440/3691/18 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. 

Головуючий суддя 		О.А. Спаскін	
Судді	   	Л.В. Любчич    О.В. Присяжнюк   	
Повний текст постанови складено  12.05.2023 року