ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1969/23 Справа № 932/2918/21 	  	Суддя у 1-й інстанції - Кондрашов  І. А. Суддя у 2-й інстанції - Новікова  Г. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2023 року                                                
Дніпровський апеляційний суд в складі колегії:
головуючого судді Новікової Г.В. 
суддів:Гапонова А.В.,Никифоряка Л.П.
за участю секретаря Драгомерецької А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на ухвалу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 25 жовтня 2022 року у цивільній справі за позовом Департаменту патрульної поліції до Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради, про відшкодування шкоди,завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2021 року Департамент патрульної поліції звернувся до суду із зазначеним позовом, в обґрунтування якого посилався на те, що йому, як власнику транспортного засобу, пошкодженого через неналежний стан проїзної частини було завдано майнову шкоду у розмірі 50 907,52 грн.. Просив зупинити провадження у справі до закінчення воєнного стану.
Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 25 жовтня 2022 року відмовлено у задоволенні клопотання Департаменту патрульної поліції про зупинення провадження у справі та залишено позовну заяву Департаменту патрульної поліції без розгляду.
В апеляційній скарзі Департаменту патрульної поліціїпросить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. В обґрунтування посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.
Зазначає, що позивач повідомляв суд про неможливість явки у судові засідання до моменту усунення обставин, а саме скасування воєнного стану, а тому у заяві від 16 березня 2022 року просив зупинити провадження у справі. Однак суд однією ухвалою залишив без задоволення це клопотання та залишив позов без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача та його неповідомленням про причини такої неявки. Крім того звертає увагу, що матеріали справи містять заяву позивача від 10.08.2022 року про перенесення розгляду справи у зв`язку із неможливістю представника позивача прибути у судове засідання, призначене на 11 серпня 2022 року, на що суд першої інстанції не звернув уваги.
В судове засідання з`явився представник Департаменту патрульної поліціїБочковий Г.В.. 
Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України за наявними в ній доказами в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню  з наступних підстав.
Залишаючи без розгляду позовну заяву Департаменту патрульної поліції, суд першої інстанції виходив із того, що повідомлений належним чином позивач повторно, тобто другий раз поспіль, не з`явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не клопотав про відкладення справи розглядом.
Проте такий висновок є передчасним.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Як вбачається з матеріалів справи у квітні 2021 року позивач звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою.
Ухвалою суду від 17 січня 2022 року позовну заяву прийнято до провадження судді та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Призначено судове засідання по справі на 29 березня 2022 року .
16 березня 2022 року до суду надійшло клопотання представника позивача про зупинення провадження у справі до моменту скасування в Україні воєнного стану, клопотання обґрунтовано тим, що в період воєнного стану, враховуючи специфіку завдань, які наявні перед особовим складом органів поліції у такий період, зокрема залучення особового складу до заходів, направлених на забезпечення належної оборони Дніпропетровської області та м. Дніпро, участь представника Управління у розгляді даної справи, а також надання відповідних доказів у справі та вчинення інших процесуальних дій на теперішній час є неможливим.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції зазначив, що у судове засідання, призначене на 29.03.2022 року представник позивача не з`явився, причини неявки не повідомив, про розгляд справи повідомлявся належним чином.
Також суд посилався на те, що у судове засідання, призначене на 11.08.2022 року позивач не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином шляхом направлення електронною поштою судової повістки про виклик до суду, заяви про розгляд справи за відсутності представника позивача до суду не надходило. А у судове засідання, призначене на 25.10.2022 року представник позивача повторно не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про розгляд справи повідомлявся належним чином шляхом направлення електронною поштою судової повістки про виклик до суду, заяви про розгляд справи за відсутності позивача до суду не надходило.
За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.
Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення – завчасно.
Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.
У частині восьмій статті 128 ЦПК України передбачено, що днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи,що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.
Суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису – також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику (частина дев`ята статті 128 ЦПК України).
Згідно з частиною тринадцятою статті 128 цього Кодексу за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Однак в матеріалах справи відсутні протоколи судових засідань від зазначених дат або навіть довідки у яких би відображались відомості про явку сторін та причини відкладення розгляду справи. Наявні в матеріалах справи судові повістки про виклик до суду датовані 19.05.2022 року, 18.08.2022 року (а.с.60, 83) не є підтвердженням належного повідомлення сторін про розгляд справи, а є технічно сформованими у комп`ютерної програми «Д-3» документами. Крім того, слід звернути увагу, що представником позивача у клопотанні про зупинення провадження повідомлялось про причини неможливості їхньої явки. Також матеріали справи містять клопотання представника Департаменту патрульної поліції про перенесення розгляду справи призначеному на 11 серпня 2023 року. (а.с.78-79) 
Таким чином у справі немає доказів належного повідомлення позивача про розгляд справи, зокрема, доказів направлення йому судової повістки-повідомлення засобами поштового зв`язку чи офіційну електронну адресу та, як наслідок, її отримання (вручення).
Зазначені обставини вказують на те, що Департамент патрульної поліції не був належним чином повідомлений судом першої інстанції про розгляд справи.
Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності (в разі визнання явки позивача обов`язковою).
Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Таких правових висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19 щодо застосування подібної за змістом норми права.
Суд першої інстанції залишаючи позовну заяву без розгляду не врахував вище викладені норми матеріального права та не повідомив позивача про розгляд справи у встановленому процесуальним законом порядку. 
Також слід зазначити, що рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Так у справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Ухвала Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 25 жовтня 2022 року у частині відмови у задоволенні клопотання позивача про зупинення провадження у справі судом апеляційної інстанції не переглядалась, оскільки відповідно до положень ч. 1 ст.353 ЦПК України не підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду.
З урахуванням викладеного, апеляційний суд приходить до висновку що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали були порушені норми процесуального права та передчасно залишено позовну заяву без розгляду. 
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України, апеляційний суд за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
За таких обставин, апеляційний суд вважає, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, а тому ухвала суду підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Враховуючи, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, то питання відшкодування витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги, відповідно до ст. 141 ЦПК України, підлягає вирішенню по завершенню розгляду справи по суті.

Керуючись ст. ст. 368, 374, 379, 382, 383 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції задовольнити частково.
Ухвалу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 25 жовтня 2022 рокускасувати в частині залишення позовної заяви без розгляду, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції .
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 06 червня 2023 року.

Судді: