Ухвала 
 
18 травня 2023 року
м. Київ 
 
справа № 279/6583/21
провадження № 61-3718св23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В., 
 
учасники справи:
позивачі - Коростенська міська рада Житомирської області,
відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,
третя особа - виконавчий комітет Коростенської міської ради,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_2 , яка підписана представником ОСОБА_3 , на постанову Житомирського апеляційного суду від 27 грудня 2022 року в складі колегії: Талько О. Б., Шевчук А. М., Коломієць О. С.,
 
Історія справи
Короткий зміст позову
 
У грудні 2021 року Коростенська міська рада Житомирської області звернулася з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, договору купівлі-продажу та скасування запису про державну реєстрацію права власності.
 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
 
Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 19 серпня 2022 року у задоволенні позовних вимог Коростенської міської ради Житомирської області відмовлено.
 
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
 
Постановою Житомирського апеляційного суду від 27 грудня 2022 року апеляційну скаргу Коростенської міської ради Житомирської області задоволено, рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 19 серпня 2022 року скасовано та ухвалено нове судове рішення. 
 
Визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Житомирської області Левківською Г.С. 26 вересня 2017 року на ім`я ОСОБА_2 , яке зареєстроване в реєстрі № 2048, на будівлю магазину, загальною площею 50,0 кв. м, за адресою : АДРЕСА_1 . 
 
Визнано недійсним договір купівлі-продажу будівлі магазину, загальною площею 50,0 кв. м, за адресою : АДРЕСА_1 , який укладений 30 липня 2021 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Коростенського районного нотаріального округу Івчуком С. С. 30 липня 2021 року та зареєстрований в реєстрі за № 3464.
 
Скасовано рішення приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Івчука С. С., індексний номер 59586260 від 30 липня 2021 року, про державну реєстрацію за ОСОБА_1 права власності на будівлі магазину, загальною площею 50,0 кв. м, за адресою : АДРЕСА_1 .
 
Аргументи учасників справи
 
У квітні 2023 року ОСОБА_2 через систему «Електронний суд» подала касаційну скаргу, підписану представником ОСОБА_3 , на постанову Житомирського апеляційного суду від 27 грудня 2022 року, в якій просила:
скасувати постанову суду Житомирського апеляційного суду від 27 грудня 2022 року повністю;
залишити в силі рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 19 серпня 2022 року.
 
Рух справи
 
Ухвалою Верховного Суду від 26 квітня 2023 року відкрито касаційне провадження у справі. 
 
05 травня 2023 року справа передана судді-доповідачу Крату В. І.
 
У травні 2023 року Коростенська міська рада Житомирської області подала відзив на касаційну скаргу, який підписаний представником Камінською Т. А., в якому просила відмовити в задоволенні касаційної скарги та залишити в силі постанову апеляційного суду. На підтвердження повноважень Камінської Т. А. до відзиву додано інформацію з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
 
Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).
 
Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (частина четверта статті 58 ЦПК України).
 
Тлумачення вказаних норм свідчить, що в процесуальному законодавстві розмежовано такі категорії як «самопредставництво» і «представництво». Тобто допускається можливість здійснення процесуального представництва органу державної влади, як в порядку самопредставництва, так й іншими особами, як представниками органу державної влади. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такого органу державної влади без додаткового уповноваження.
 
Подібні висновки зроблені в постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 травня 2021 року в справі № 667/7582/15-ц (провадження № 61-303св20).
 
У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21) вказано, що:
«починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва. 
Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».
 
Відзив Коростенської міської ради Житомирської областіпідписаний особою, яка не має права їх підписувати. Аналіз відзиву свідчить, що він не містять визначених частиною четвертою статті 58 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження Камінської Т. А. діяти від імені Коростенської міської ради Житомирської областіу порядку самопредставництва або як представника.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.
 
Керуючись статтями 33, 34, 178, 183, 260, 400, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, 
 
УХВАЛИВ: 
 
Відзив Коростенської міської ради Житомирської області, який підписаний Камінською Тетяною Анатоліївною, повернути.
 
Справу № 279/6583/21 призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                     В. І. Крат
 
І. О. Дундар
 
Є. В. Краснощоков