ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2023 року 
м. Київ
справа № 826/2838/17
адміністративне провадження № К/9901/46712/18 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
головуючий - Стародуб О.П., 
судді -  Єзеров А.А., Коваленко Н.В., 
розглянув в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.12.2017 (суддя - Качур І.А.) та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 27.02.2018 (судді - Файдюк В.В., Мєзєнцев Є.І., Чаку Є.В.)
у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення,
ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання протиправним і скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.12.2016, винесений щодо нього головним державним інспектором інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Якимчук М.С.
ВСТАНОВЛЕНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ
Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що з липня 2016 року позивачем здійснювалась реконструкція квартири АДРЕСА_1 , яка належить позивачу на праві приватної власності, на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві 29.06.2016 за №КВ082161810269, із визначенням категорії складності об`єкту ІІ.
За результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті Реконструкція квартири АДРЕСА_1 , встановлено, що проектна документація розроблена без отримання основної складової вихідних даних, а саме: містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, оскільки проект передбачає зміну зовнішньої конфігурації квартири шляхом прибудови приміщень до першого рівня квартири із зайняттям простору даху будинку, чим порушено п.8.14 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», п. 1 ч. 5 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», головний архітектор проекту розробив та передав замовнику будівництва проект реконструкції, розроблений з порушенням вимог законодавства та будівельних норм, чим порушено вимоги ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», замовник будівництва вніс недостовірні дані в декларації про початок виконання будівельних робіт, а саме в частині надання інформації щодо отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, чим порушено вимоги ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
20.09.2016 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Євдокименком А.В. видано ОСОБА_2 припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, яким з метою усунення виявлених порушень вимагається з 20.09.2016  зупинити виконання будівельних робіт до усунення допущених порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, усунути допущені порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності в термін до 20.12.2016.
На підставі необхідності перевірки виконання вимог припису від 20.09.2016 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, головним державним інспектором інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Якимчук М.С. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 на об`єкті будівництва Реконструкція квартири АДРЕСА_1 , за результатами якої встановлено, що замовником будівництва - ОСОБА_1 не виконані вимоги припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві від 20.09.2016, а саме: не отримано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, що є порушенням вимог п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у зв`язку з чим складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.12.2016.
З метою усунення виявлених порушень, 28.12.2016 головним державним інспектором інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Якимчук М.С. винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким вимагається до 01.03.2017 привести до попереднього стану: квартиру АДРЕСА_1 відповідно до технічного паспорту, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, виготовленого 06.12.2013 інвентаризаційна справа №142383; дах 22 поверху житлового будинку АДРЕСА_2 , на якому виконані будівельні роботи із прибудови приміщення до квартири АДРЕСА_3 , відповідно до технічного паспорту, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, виготовленого 06.12.2013 інвентаризаційна справа №142383.
Вважаючи, що припис від 28.12.2016 є протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.
КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕНЬ СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.12.2017, яку залишено без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 27.02.2018, в задоволенні позову відмовлено.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що позивачем не виконано вимоги припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 20.09.2016, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівною законодавчої діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.12.2016 складений посадовою особою Департаменту є правомірним, обґрунтованим та таким, що виданий виключно з урахуванням норм чинного законодавства, в межах повноважень та у спосіб, передбачений законом.
Крім того, суди виходили з того, що позивачем не надано доказів протиправності чи оскарження дій відповідача, які б спричинили невиконання ним оскаржуваного припису.
Також суди виходили з того, що позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил була проведена посадовою особою Департаменту в присутності замовника будівництва - гр. ОСОБА_1 про, що зазначено в акті перевірки.
Суд апеляційної інстанції також виходив з того, що датування супровідного листа №073-3767, яким позивачу було направлено акт перевірки, припис про усунення порушення та протокол про адміністративне правопорушення 27.12.2016, в той час, як відповідні документи складались 28.12.2016, є технічною помилкою та жодним чином не свідчить про протиправність спірного рішення.
Також апеляційний суд виходив з того, що посилання позивача на неповідомлення його відповідачем про проведення перевірки є необґрунтованим, оскільки відповідач листом від 13.12.2016 №073-3046 повідомив позивача про проведення перевірки, даний лист згідно поштового штемпелю на конверті був направлений 14.12.2016, однак несвоєчасно отриманий позивачем, оскільки 21.12.2016 та 24.12.2016 поштове повідомлення залишалось позивачу. Помилково зазначений індекс на конверті не свідчить про направлення повідомлення на іншу адресу, оскільки доставка відбувалась за місцем об`єкта.
ДОВОДИ ОСОБИ, ЯКА ПОДАЛА КАСАЦІЙНУ СКАРГУ ТА ІНШИХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
В обґрунтування касаційної скарги позивач покликається на те, що судами першої та  апеляційної інстанцій неправильно застосовано норми матеріального права, неправильно встановлено обставини справи, внаслідок чого суди дійшли помилкового висновку щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог.
Зокрема, покликається на те, що ним було вчинено всі необхідні дії для виконання припису, однак містобудівні умови та обмеження чи відмову у їх наданні не отримав, тому невиконання припису від 20.09.2016 відбулось через дії державного органу, який діяв всупереч вимогам законодаства.
Також покликається на те, що про проведення позапланової перевірки виконання припису він неповідомлявся, перевірку проведено і акт перевірки складено за його відсутності. Відповідач не повідомляв його про дату, час та міце складання акту та інших матеріалів перевірки.
Просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій і направити справу на новий судовий розгляд.
У відзиві на касаційну скаргу відповідач покликається на законність дій під час проведенння перевірки та правомірність вимог оскаржуваного припису. Просить відмовити у задоволенні касаційної скарги.
ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон №3038), державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповіно до підпункту «а» пункту 3 частини 4 цієї статті посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).
За правилами пункту 7 цього Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки, серед іншого, є перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Судами першої та апеляційної інстанцій під час розгляду справи, на підставі досліджених доказів, встановлено, що позивачем не виконано вимоги припису про усунення допущених порушень у сфері містобудівної діяльності щодо розробки проектної документації на реконструкцію квартири на 22 поверсі будинку без містобудівних умов та обмежень та зазначення недостовірних даних у декларації про початок виконання будівельних робіт.
За таких обставин, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли обґрунтованового висновку щодо правомірності оскаржуваного припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та прийняли рішення про відмову у задоволенні позову.
Покликання позивача в обґрунтування касаційної скарги на те, що ним було вчинено необхідні дії для виконання припису і подано заяву на отримання містобудівних умов та обмежень, а невиконання вимог припису зумовила бездіяльність відповідача, який на його звернення не видав містобудівні умови, є безпідставним.
Так, судами попередніх інстанцій встановлено, що за наслідками розгляду звернення позивача про отримання містобудівних умов та обмежень відповідач направив позивачу вимогу про надання додаткових документів, однак така вимога позивачем не виконана, документи відповідачу не надано, незважаючи на необхідність виконання вимог припису від 20.09.2016. Такі обставини правильно кваліфіковано судами як бездіяльність саме позивача.
Доказів протиправності вимоги відповідача про надання додаткових документів позивачем не надано. Водночас, такі обставини підлягають встановленню та доведенню на підставі відповідних доказів, однак в рамках цієї справи позивачем такі докази не надавались, дії та бездіяльність відповідача, в цій частині, позивачем не оскаржувались.
Покликання позивача в обґрунтування касаційної скарги на те, що про проведення перевірки його не було повідомлено і перевірку проведено у його відсутності, також є безпідставним, оскільки судами першої та апеляційної інстанції на підставі відповідних доказів встановлено факт повідомлення позивача та проведення перевірки у його присутності, що спростовує доводи касаційної скарги в цій частині.
За правилами статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 4-7 частини третьої статті 353, абзацом другим частини першої статті 354 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається.
Доводи касаційної скарги в цілому не спростовують висновків судів першої та апеляційної інстанцій і зводяться до додаткової оцінки доказів, що в силу приписів статті 341 КАС України не віднесено до повноважень суду касаційної інстанції.
Відповідно до частини 1 статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права..
Таким чином, оскільки при ухваленні судових рішень суди першої та апеляційної інстанцій правильно застосували норми матеріального права, порушень норм процесуального права не допустили, тому суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а рішень судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.
Керуючись статтями 341, 346, 349, 350, 356, 359 КАС України,
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.12.2017 та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 27.02.2018 у справі № 826/17527/16 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді 
О.П. Стародуб
А.А. Єзеров
Н.В. Коваленко