Ухвала    
03 травня 2023 року
м. Київ
справа № 369/6597/17
провадження № 61-3304ск23 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Хопти С. Ф. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - Фадєєва Андрія Євгеновича на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 серпня 2022 року у справі за позовом державного підприємства «Антонов» до ОСОБА_1 , Віто-Поштової сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Головного управління Держгеокадастру у Київській області про визнання незаконним і скасування рішення, визнання недійсним акту, зобов`язання вчинити певні дії, витребування майна з чужого незаконного володіння,
ВСТАНОВИВ:
У березні 2023 року до Верховного Суду засобами поштового зв`язку 
представник ОСОБА_1 -  Фадєєв А. Є . подав касаційну скаргу на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 серпня 2022 року.
Ухвалою Верховного Суду від 28 березня 2023 року касаційну скаргу представника ОСОБА_1 -  Фадєєва А. Є . залишено без руху та надано строк для усунення недоліків касаційної скарги. Заявнику необхідно було надіслати копії касаційної скарги з додатками іншим учасникам справи, навести обґрунтовані підстави для поновлення строку касаційного оскарження та подати відповідні докази. 
На виконання вимог указаної ухвали надано заяву про поновлення строку касаційного оскарження від представника заявника.
Підставою для поновлення строку на касаційне оскарження   Фадєєв А. Є . вказав, що судове рішення суду апеляційної інстанції отримав 06 березня 2023 року. 
Вивчивши надані матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про повернення скарги, з огляду на таке.
Відповідно до частин першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. 
Відповідно до частини третьої статті 390 ЦПК України, строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.
В ухвалі від 28 березня 2023 року Верховний Суд запропонував надати докази, що апеляційний суд порушив вимоги статті 272 ЦПК України щодо порядку видачі або направлення судового рішення. Повторно звертаючись до суду із заявою про усунення недоліків касаційної скарги, заявник таких доказів не надав.
Отже, сам по собі факт отримання представником заявника оскаржуваної постанови після спливу більше шести місяців з дня її виготовлення та оприлюднення, за відсутності даних про недотримання апеляційним судом вимог процесуального закону щодо порядку видачі і направлення копії оскаржуваного судового рішення не може бути підставою для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки не свідчить про об`єктивні перешкоди подати касаційну скаргу у передбачений законом строк. 
Повний текст оскаржуваної постанови Київського апеляційного суду 
від 18 серпня 2022 року складено 29 серпня 2022 року та оприлюднено 
02 вересня 2022 року. 
Суд враховує, що  ОСОБА_1 достовірно була обізнана на про це судове провадження, оскільки саме вона подавала апеляційну скаргу і мала можливість особисто або через свого представника - адвоката 
Фадєєва А. Є. цікавитися прийнятим судовим рішенням у безкоштовному та загальнодоступному реєстрі судових рішень або отримати його копію в суді. Доказів протилежного заявник не надав.
Заявник не цікавилася розглядом справи та без поважних причин подала касаційну скаргу через свого представника з пропуском строку на касаційне оскарження, після спливу більше шести місяців з дня складення судового рішення.
Вказана процесуальна поведінка  ОСОБА_1 не демонструє добросовісність використання своїх процесуальних прав і готовність брати участь у справі на всіх етапах її розгляду.
Інших поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження в клопотанні не зазначено та судом не встановлено. 
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду та забезпечення принципу правової визначеності.
Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України» рішення від 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» рішення від 14 жовтня 2003 року).
У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа 
Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
У рішенні від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» ЄСПЛ визначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване  пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.
ЄСПЛ у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що у кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.
Поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка                                      є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.
Верховний Суд вважає, що заявником не надано належних доказів для поновлення пропущеного строку звернення з касаційною скаргою у строк, визначений статтею 390 ЦПК України.
Верховний Суд вважає, що представником заявника не наведено належних підстав для поновлення пропущеного строку звернення з касаційною скаргою та не надано належних доказів на підтвердження обставин неможливості звернення з касаційною скаргою у строк визначений 
статтею 390 ЦПК України, тому суд визнає наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 листопада 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 18 серпня 2022 року неповажними.
Відповідно до частини третьої статті 185, частини другої статті 393 ЦПК України у разі невиконання ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху вона вважається неподаною та повертається.
Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - Фадєєва Андрія Євгеновича на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 серпня 2022 року у справі за позовом державного підприємства «Антонов» до ОСОБА_1 , Віто-Поштової сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Головного управління Держгеокадастру у Київській області про визнання незаконним і скасування рішення, визнання недійсним акту, зобов`язання вчинити певні дії, витребування майна з чужого незаконного володіння вважати неподаною та повернути заявнику.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу. 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                                   С. Ф. Хопта