УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №295/9726/22 Головуючий у 1-й інст. Полонець С. М. 
Категорія 109 Доповідач Павицька Т. М. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2023 року Житомирський апеляційний суд у складі:
головуючого        Павицької Т. М.,
суддів                 Трояновської Г.С., Галацевич О.М.,
за участю секретаря судового засідання              Трикиши Ю.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу №295/9726/22 за заявою ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 18 травня 2023 року, постановлену під головуванням судді Полонця С.М. в м. Житомирі,

в с т а н о в и в :
У жовтні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просила встановити факт того, що вона та ОСОБА_3 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживали однією сім`єю, як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу в період з 02.04.2015 по 17.05.2022. 
Рішенням Богунського районного суду м. Житомир від 12 жовтня 2022 року заяву ОСОБА_1 задоволено. Встановлено факт того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживали разом однією сім`єю, як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу в період з 02.04.2015 по 17.05.2022. 
05 травня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, у якій просила роз`яснити абзац шостий другої сторінки описової частини рішення Богунського районного суду м. Житомира від 12.10.2022 в частині того, що право на отримання одноразової грошової допомоги, передбачене статтею 16 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», є в тому числі правом, з метою реалізації якого встановлено факт проживання заявника, як дружини, та її чоловіка ОСОБА_3 , однією сім`єю та охоплюється поняттям (словосполученням) «прав, передбачених Законом України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», про що вказано в цьому абзаці.
Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 18 травня 2023 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 відмовлено.
Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що оскаржувана ухвала є незаконною та такою, що постановлена з порушенням норм процесуального права. Зазначає, що ухвалене Богунським районним судом м. Житомир рішення є для неї не зрозумілим стосовно мети встановлення факту проживання однією сім`єю - «права на отримання одноразової грошової допомоги». Вказує, що при цьому не піддається жодному сумніву та не оскаржується зміст рішення Богунського районного суду м. Житомира від 12.10.2022 та встановлені в ньому обставини. Стверджує, що рішення Богунського районного суду м. Житомира від 12.10.2022 не містить недоліків і не потребує внесення в нього нових даних, а потребує лише роз`яснення мети встановлення факту проживання її, як дружини та її чоловіка ОСОБА_3 однією сім`єю, а саме - реалізація її прав, передбачених ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», що передбачено в зазначеному рішенні, які також включають передбачене ст. 16 названого закону право на отримання одноразової грошової допомоги. Враховуючи вищевикладене просить скасувати ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 18 травня 2023 року та роз`яснити абзац шостий другої сторінки описової частини рішення Богунського районного суду м. Житомира від 12.10.2022 в частині того, що право на отримання одноразової грошової допомоги, передбачене статтею 16 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», є в тому числі правом, з метою реалізації якого встановлено факт проживання заявника, як дружини, та її чоловіка ОСОБА_3 , однією сім`єю та охоплюється поняттям (словосполученням) «прав, передбачених Законом України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», про що вказано в цьому абзаці. 
Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просила встановити факт того, що вона та ОСОБА_3 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживали однією сім`єю, як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу в період з 02.04.2015 по 17.05.2022. 
В заяві про встановлення юридичного факту спільного проживання ОСОБА_1 посилається на те, що встановлення даного факту необхідне їй для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 та для реалізації прав, що передбачені Законом України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», постановою Кабінету Міністрів України №168 від 28 лютого 2022 року.
Рішенням Богунського районного суду м. Житомир від 12 жовтня 2022 року заяву ОСОБА_1 задоволено. Встановлено факт того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживали разом однією сім`єю, як жінка та чоловік без реєстрації шлюбу в період з 02.04.2015 по 17.05.2022. 
05 травня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, у якій просила роз`яснити абзац шостий другої сторінки описової частини рішення Богунського районного суду м. Житомира від 12.10.2022 в частині того, що право на отримання одноразової грошової допомоги, передбачене статтею 16 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», є в тому числі правом, з метою реалізації якого встановлено факт проживання заявника, як дружини, та її чоловіка ОСОБА_3 , однією сім`єю та охоплюється поняттям (словосполученням) «прав, передбачених Законом України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», про що вказано в цьому абзаці.
Відповідно до статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.
Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлено до примусового виконання.
Зі змісту зазначеної статті вбачається, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Таким чином, приводом для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.
Як роз`яснено у п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.
Верховний Суд в постанові від 24.07.2020 у справі №128/2734/17 роз`яснив, що суд може роз`яснити судове рішення у разі, якщо нечітким або незрозумілим є зміст його резолютивної частини, як для осіб, щодо яких воно ухвалене, так і для осіб, які будуть здійснювати його примусове виконання.
Отже, законодавець визначив, що роз`ясненню підлягає резолютивна частина судового рішення у разі утруднення його виконання.
Стаття 271 ЦПК України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.
Також, виходячи із системного тлумачення положень статті 271 ЦПК України, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.
Важливою умовою надання роз`яснення суду є правило, за яким суд не повинен змінювати тексту рішення. Отже, суд не має права під виглядом роз`яснення рішення хоча б частково змінювати його, а відтак, роз`яснення рішення це більш повний і ясний виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, але не внесення змін у сутність рішення і не вирішення тих питань, що не були предметом судового розгляду.
Роз`яснено може бути рішення суду, якщо без такого роз`яснення його реалізація є ускладнена, оскільки спостерігається значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення формальних недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту, викладення рішення суду у більш ясній та зрозумілій формі. При цьому конкретного та вичерпного переліку критеріїв для визнання рішення незрозумілим процесуальний закон не визначає, але з його змісту слідує, що обґрунтування щодо незрозумілості має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.
До такого висновку дійшов Верховний Суд, зокрема, в ухвалах від 18 жовтня 2018 року по справі №823/867/16, від 21 серпня 2018 року по справі №803/3805/15. Касаційний суд відмовив у задоволенні заяв про роз`яснення судового рішення, виходячи з того, що із зазначених заявниками мотивів звернення не вбачалося зв`язку між порушеними питаннями та змістом винесеного рішення. Тобто, заявники не вказали, у чому саме полягає нечіткість, незрозумілість останнього та неточність формулювань, застосованих в рішенні суду, та що викликає труднощі у розумінні його змісту. 
Верховний Суд підкреслив необхідність чіткого визначення в заяві про роз`яснення судового рішення, у чому саме полягає незрозумілість його змісту, які формулювання викликають труднощі у його розумінні або виконанні.
Діюче процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим.
Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.
У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. 
Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 20 лютого 2019 року у справі №814/907/16 та у постанові Верховного Суду від 17 грудня 2021 року у справі №826/9341/18.
Колегією суддів встановлено, що ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, у якій просила роз`яснити абзац шостий другої сторінки описової частини рішення Богунського районного суду м. Житомира від 12.10.2022.
Мотивів щодо незрозумілості резолютивної частини рішення Богунського районного суду м. Житомира від 12.10.2022 заявником не зазначено, відтак рішення суду першої інстанції викладене чітко та зрозуміло, не допускає кількох варіантів тлумачення, є вмотивованим та прийнятим у межах повноважень суду першої інстанції, а тому підстави для роз`яснення судового рішення відсутні.
Таким чином, суд першої інстанції зробив правильний висновок про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення рішення, проте помилився щодо мотивів такого рішення.
Керуючись статтями 259, 268, 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,
п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 задовольнити частково.
Ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 18 травня 2023 року змінити, виклавши мотивувальну частину ухвали в редакції цієї постанови.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків встановлених ч. 3 ст. 389 ЦПК України.
Дата складення повного судового рішення 13 червня 2023 року.

Головуючий 

Судді