ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3731/23 Справа № 199/2289/22 	  	Суддя у 1-й інстанції - Авраменко А.М. Суддя у 2-й інстанції - Халаджи О. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2023 року                                                                м. Дніпро
Дніпровський апеляційний суд у складі:
судді - доповідача Халаджи О. В.
суддів: Канурної О.Д. Космачевської Т.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами, у письмовому провадженні в м. Дніпро апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» на заочне рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 19 жовтня 2022 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості (суддя першої інстанції Авраменко А.С., повний текст рішення складено 24 жовтня 2022 року)

В С Т А Н О В И В:

У травні 2022 року позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» звернулось до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в якому просило стягнути з відповідачки на користь Товариства суму заборгованості в розмірі 96345,02 грн. за договором № 1144210122081 оренда майна з правом викупу від 22.01.2021 року.
Заочним рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 19 жовтня 2022 року в задоволенні позовних вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовлено.
Із вказаним рішенням суду не погодився представник Товариства Мартиненко В.В. , та подав апеляційну скаргу, вважає, що норми на які посилався суд першої інстанції є помилковими, а встановлені обставини такими, що суперечать дійсним обставинам справи.
В обґрунтування доводів скарги зазначає, що згідно пункту 8.5 Правил надання майна оренду, позивач мав право, а не обов`язок повідомити за 15 днів відповідача про розірвання договору.
Вказує, що позивач надіслав повідомлення-вимогу 17.01.2022 року, а звернувся з позовом до суду 04.05.2022 року, відповідачка мала час для врегулювання спору.
Мартиненко В.В , просив заочне рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 19 жовтня 2022 року скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
Відповідно до частини 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою «Апеляційне провадження».
Згідно частини 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. 
За таких обставин, апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено,що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами,якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.    
В даній справі ціна позову становить, 96345,02 гривень, тобто менше ста розмірів прожиткового мінімуму, (2684х100=268400). а тому справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження  без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами, у письмовому провадженні.
Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до ч. 4 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.
Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи та  доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступного: 
Судом першої інстанції встановлено, що 22 січня 2021 року між позивачем, як орендодавцем, та відповідачем, як орендарем, було укладено в електронній формі договір №1144210122081 оренди майна з правом викупу, за умовами якого орендодавець зобов`язався передати орендареві у строкове платне володіння та користування майна - смартфон Xiaomi Mi 10T 6/128Gb Cosmic Black з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього договору, а орендар зобов`язалась прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату. Наведені обставини підтверджуються копією означеного договору, копією Правил надання майна в оренду, копією анкети-заяви клієнта, направленим на електронну пошту клієнта підтвердженням укладення договору, довідкою про послідовність дій сторін з укладення договору.
Відповідно до п.2 договору №1144210122081 оренди майна з правом викупу від 22 січня 2021 року щомісячний платіж (орендна плата) становить 2269 гривень, строк договору оренди 24 місяці, вартість викупу об`єкта оренди при викупі за 24 місці - 54456 гривень, а при викупі за 90 днів - 15248 гривень.
Пунктом 3 договору №1144210122081 оренди майна з правом викупу від 22 січня 2021 року передбачено, що розмір авансового платежу, передбаченого п.7.2 Правил надання майна в оренду, є включеним у зазначену у цьому пункті суму орендних платежів та складає 9076 гривень від п`яти останніх щомісячних платежів.
Згідно п.4 договору №1144210122081 оренди майна з правом викупу від 22 січня 2021 року за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця пеню в розмірі 2% від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів.
Пунктом 6 договору №1144210122081 оренди майна з правом викупу від 22 січня 2021 року визначено, що викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди здійснюється за умов належної сплати всіх орендних та авансових платежів.
Згідно п.7.1, 7.2 Правил надання майна в оренду орендар має право викупити об`єкт оренди на умовах, погоджених у Договорі оренди майна з правом викупу та відповідно до цих Правил. Викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди відповідно до Договору оренди майна з право викупу здійснюється за умов належної сплати всіх орендних платежів. При цьому орендар сплачує авансові платежі у якості оплати вартості об`єкта оренди. Об`єкт оренди переходить у власність орендаря за умови здійснення орендарем всіх належних платежів зі сплати (орендної плати) на користь орендодавця згідно з графіком. Авансові платежі входять в обсяг щомісячних платежів, встановлених договором оренди майна з правом викупу, та складають 80% від п`яти останніх щомісячних платежів. Орендні платежі складають 20% від п`яти останніх щомісячних платежів. Затверджена договором оренди майна з право викупу сума щомісячних платежів при цьому не змінюється.
Пунктом 8.4 Правил надання майна в оренду передбачено, що за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф в сумі 75 гривень за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за договором оренди майна з правом викупу.
Пунктом 8.5 Правил надання майна в оренду визначено, що у разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних місяців з моменту останнього платежу або укладення договору оренди майна з правом викупу (залежно від того, що настане раніше), орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати договір оренди майна з право викупу, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, додатково штраф в розмірі 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за договором оренди майна з правом викупу та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною у договорі оренди майна з право викупу за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення договору оренди майна з правом викупу орендних платежів або повернути об`єкт оренди.
Факт виконання позивачем, як орендодавцем, свого договірного зобов`язання із передання у володіння та користування відповідача, як орендаря, обумовленого укладеним між ними договором об`єкту оренди підтверджується копією експрес-накладної «Нової Пошти» від 23 січня 2021 року №20450336582294.
Відповідно до наданого стороною позивача розрахунку заборгованості за договором №1144210122081 оренди майна з правом викупу від 22 січня 2021 року відповідач здійснила лише три орендні платежі за цим договором - 21 лютого, 22 березня 2021 року в повному обсязі (по 2269 гривень кожний), а 23 квітня 2021 року лише на суму 1269 гривень. Розмір нарахованої позивачем станом на 28 січня 2022 року заборгованості відповідача за укладеним між сторонами договором становить 9634502 гривень, з яких: 21421 гривень - орендні платежі, 9757,52 гривень - пеня, 54456 гривень - вартість об`єкта оренди для викупу, 10710,5 гривень - штраф. Розрахунок боргу наявний в матеріалах справи.
       13 січня 2022 року позивачем складено на ім`я відповідача письмове повідомлення-вимогу щодо одностороннього розірвання договору та стягнення заборгованості в судовому порядку. У вказаному документі позивач, посилаючись на п.8.5 Правил надання майна в оренду, повідомляє відповідача про одностороннє розірвання договору №1144210122081 оренди майна з правом викупу від 22 січня 2021 року з 28 січня 2022 року. Однак копія такого повідомлення-вимоги була направлена на адресу відповідача позивачем лише 17 січня 2022 року, про що свідчать відповідні штампи АТ «Укрпошта» на поштових документах, тобто менше ніж за обумовлені договором сторін 15 календарних днів. Викладені обставини підтверджуються копією відповідного повідомлення-вимоги, копією поштової документації з відправлення вказаного повідомлення-вимоги.
Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку,що позивачем було порушено п. 8.5. Правил надання майна в оренду, не дотримано строків повідомлення відповідачки, щодо припинення договору в односторонньому порядку
Апеляційний суд не погоджується з даним висновком суду першої інстанції.
Відповідно до ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом ст. 208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу (які сторонами вчиняються усно та виконуються повністю у момент їх вчинення).
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України).
Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч. 1 ст. 628 ЦК України).
Згідно з ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені Законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
За змістом ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Статтею 3 Закону № 675-VIII визначено, що електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі; електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору;
За ч. 3 ст. 11 Закону №675-VIII електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.
Відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону №675-VIII пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-комунікаційних системах.
Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана, зокрема, шляхом надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону (ч. 6 ст. 11 Закону №675-VIII).
За змістом ч. 11 ст. 11 Закону №675-VIII покупець (замовник, споживач) повинен отримати підтвердження вчинення електронного правочину у формі електронного документа, квитанції, товарного чи касового чека, квитка, талона або іншого документа у момент вчинення правочину або у момент виконання продавцем обов`язку передати покупцеві товар. Підтвердження вчинення електронного правочину повинно містити такі відомості: умови і порядок обміну (повернення) товару або відмови від виконання роботи чи надання послуги; найменування продавця (виконавця, постачальника), його місцезнаходження та порядок прийняття претензії щодо товару, роботи, послуги; гарантійні зобов`язання та інформація про інші послуги, пов`язані з утриманням чи ремонтом товару або з виконанням роботи чи наданням послуги; порядок розірвання договору, якщо строк його дії не визначено.
В силу ч. 12 ст. 11 Закону №675-VIII електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі.
Згідно з ч. 13 ст. 11 Закону №675-VIII електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 Цивільного процесуального кодексу України.
Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (стаття 12 Закону №675-VIII).
Статтею 655 ЦК України встановлено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Відповідно до ст. 705 ЦК України за договором найму-продажу до переходу до покупця права власності на переданий йому продавцем товар покупець є наймачем (орендарем) цього товару. Покупець стає власником товару, переданого йому за договором найму-продажу, з моменту оплати товару, якщо інше не встановлено договором.
Згідно з ст. 759 ЦК України (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди).
Отже, за своїми правовими ознаками договір найму-продажу є консенсуальною, двосторонньою та відплатною угодою, при укладенні якої наймач (орендар) передає покупцю товар у користування за плату з правом його викупу та набуває право вимоги оплати товару з розстроченням платежу, а покупець несе зобов`язання прийняти та оплатити товар.
Такий договір є змішаним договором, оскільки він містить елементи купівлі-продажу та майнового найму. Договір найму-продажу між фізичною та юридичною особою має бути укладений у письмовій формі та підписаний сторонами.
Сторони вправі укласти договір найму-продажу в електронній формі шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Цей договір скріплюється електронним підписом сторін і прирівнюється до письмового договору.
Як встановлено апеляційним судом з матеріалів справи, 22 січня 2021 року ОСОБА_1 через веб-сайт позивача https://dcomfort.com.ua шляхом введення логіну та паролю Особистого кабінету увійшла до Особистого кабінету та з нього через інформаційно-телекомунікаційну систему подала Заявку на укладення договору, де вказала свої персональні дані - дані паспорта, місце проживання та роботи, номер телефону, адресу доставки товару, та копії самих документів.
ОСОБА_1 в особистому кабінеті здійснила певну послідовність дій: вхід до особистого кабінету (за допомогою ідентифікації в інформаційно-телекомунікаційній системі), ознайомлення з офертою договору (вибір опції "підписати"), підпис одноразовим ідентифікатором (підписання електронного повідомлення про прийняття), отриманого ним на тел. НОМЕР_1 щодо укладання договору №1144210122081 від 22.01.2021 року в інформаційно-телекомунікаційній системі (Log-file).
Отже, в такий спосіб сторони ОСОБА_1 та ТОВ «Будинок Комфорту» уклали в електронній формі договір оренди з викупом, за умовами якого ТОВ «Будинок Комфорту» зобов`язалося передати відповідачу у строкове платне володіння та користування смартфон Smart/tel Xiaomi Mi 10T 6/128GB Cosmic Black з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди до останньої на умовах, передбачених Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього договору. У свою чергу, ОСОБА_1 зобов`язалась прийняти об`єкт оренди у володіння та користування, а згодом у власність на визначених умовах, а також сплачувати позивачу орендну плату.
Пунктом 2 договору оренди з викупом встановлено, що орендар має право достроково викупити об`єкт оренди. У разі здійснення викупу протягом третього місяця оренди (не пізніше спливу 90 днів від дати укладення договору), викупна вартість об`єкта оренди складатиме 15248,00 грн., у тому числі ПДВ 2541,33 грн., при цьому сплачені орендарем орендодавцю платежі враховуються в якості часткової оплати зазначеної суми. Якщо орендар не здійснює викуп об`єкта оренди в перші 90 днів оренди, то він втрачає право на наведені в цьому пункті умови і подальший достроковий викуп може бути здійснений лише за загальними правилами, а саме за умови дострокового погашення орендної плати та викупу об`єкта оренди відповідно до його дійсної вартості, що складає 54456,00 у тому числі ПДВ 9 076,00 грн.
Згідно з пунктом 3 договору оренди з викупом передача об`єкта оренди орендодавцем і приймання його орендарем у користування здійснюється протягом 10 робочих днів з дати укладення договору за товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку «Нова пошта», або іншим документом перевізника, що підтверджує факт передачі орендодавцем та отримання орендарем об`єкту оренди у користування. Передача об`єкта оренди може здійснюватися у магазинах орендодавця, через кур`єрів орендодавця, а також з використанням логістичних операторів, в тому числі через оператора поштового зв`язку «Нова пошта».
Цим же пунктом договору передбачено, що орендна плата у розмірі 2269,00 грн. (в тому числі ПДВ 378,17 грн.) здійснюється орендарем до 22-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення договору протягом усього строку оренди, який становить 12 місяців, де днем внесення останнього платежу є 22.01.2023 року.
Згідно п. 4 договору оренди з викупом за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця пеню в розмірі 2 % від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором.
За змістом п. 6 договору оренди з викупом викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди здійснюється за умови належної сплати всіх орендних та авансових платежів відповідно до пунктів 2 - 4 цього договору.
Цей договір і Правила надання майна в оренду разом складають єдиний документ, підписанням цього договору орендар підтверджує, що він ознайомлений, розуміє всі умови та зобов`язується виконувати умови цього договору та Правил надання майна в оренду, текст яких знаходиться у вільному доступі за посиланням: https://dcomfort.com.ua/ru/about_us/pravila/ (пункт 7 договору оренди з викупом).
Вказані обставини підтверджуються анкетою-згодою клієнта, інформацією про послідовність дій ОСОБА_1 в інформаційно-телекомунікаційній системі (Log-file), підтвердженням укладання договору, направленим на електронну адресу plyskojana@gmail.com договором №1144210122081 від 22.01.2021 року.
23.01.2021 року позивач направив на адресу відповідачки на виконання договору смартфон Smart/tel Xiaomi Mi 10T 6/128GB Cosmic Black через оператора поштового зв`язку «Нова пошта», що підтверджується експрес-накладною № 20450336582294 (а.с.18), факти отримання посилки підтверджується частковим погашенням суми за телефон.
17.01.2022 року ТОВ «Будинок Комфорту» направило ОСОБА_1 повідомлення-вимогу від 13.01.2022 року щодо одностороннього розірвання договору з 28.01.2022 року та стягнення заборгованості.
Суд першої інстанції відмовляючи в задоволенні позову, посилався на те, що позивачем порушено строк повідомлення відповідачки про розірвання договору, апеляційний суд вважає, що даний висновок суду є помилковим, оскільки прострочення позивачем направлення повідомлення на чотири дні не впливає на виконання взятого на себе відповідачкою зобов`язання, крім того, як вірно зазначив позивач у скарзі з позовом він звернувся через значний проміжок часу 04.05.2022 року, а повідомлення направлено 17.01.2022 року, а тому суд вважає, що підстави відмовляти в задоволенні позову були відсутні.
Станом на 28.01.2022 року ТОВ «Будинок Комфорту» нарахувало ОСОБА_1 заборгованість у розмірі 96345,02 грн., яка складається з 21421,00 грн. прострочених орендних платежів, 9757,52 грн. пені за прострочення орендних платежів, 10710,50 грн. штрафу за розірвання договору оренди, 54456,00 грн. вартості об`єкта оренди.
Проте з цим розрахунком не можна повністю погодитися.
Так, ТОВ «Будинок Комфорту» обґрунтовує свої вимоги тим, що умови укладеного сторонами договору оренди з правом викупу встановлені Правилами надання майна в оренду.
Правила надання майна в оренду не підписані  ОСОБА_1 ,. а матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці Правила розумів відповідач, ознайомилась та погодилась з ними, підписуючи договір найму-продажу.
За таких обставин надані позивачем Правила надання майна в оренду не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем договору оренди з правом викупу.
У зв`язку з цим до спірних правовідносин не можуть бути застосовані правила ч. 1 ст. 634 ЦК України, які регламентують правові засади договору приєднання.
Такий висновок відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 року у справі №342/180/17, який згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України має враховуватися судами при застосуванні норм права.
Тому апеляційний суд приймає до уваги лише умови, викладені безпосередньо в договорі, підписаному сторонами, без врахування умов, визначених Правилами надання майна в оренду.
Частиною 1 статті 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
За змістом ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч. 1 ст. 612 ЦК України).
Згідно розрахунку заборгованості ОСОБА_1 не виконала належно своє грошове зобов`язання за договором, тому з неї на користь позивача слід стягнути 21421 грн. несплачених орендних платежів.
Крім того, ОСОБА_1 прострочила виконання грошового зобов`язання, внаслідок чого з неї на користь ТОВ «Будинок Комфорту» підлягає стягненню 9757,52 грн. пені.
Підписаним позивачем договором оренди з правом викупу не передбачено стягнення штрафу, тому в частині стягнення 10710,50 грн. штрафу за розірвання договору оренди позов не підлягає задоволенню.
Відповідно до умов договору оренди з правом викупу орендар набуває право власності на об`єкт оренди після сплати всіх орендних платежів, а тому вартість об`єкта оренди фактично включена до складу орендних платежів за договором. У зв`язку з цим стягнення 54456 грн. вартості об`єкта оренди призведе до подвійного стягнення вартості набутого відповідачкою майна. В цій частині позов ТОВ «Будинок Комфорту» є необґрунтованим і не підлягає задоволенню.
Отже, слід стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованості за договором оренди з правом викупу в сумі 31178,52 грн., із яких 21421 грн. - несплачені орендні платежі та 9757,52 грн. - пеня.
В решті позовних вимог слід відмовити.
На підставі вищезазначеного апеляційний суд приходить до висновку, що заочне рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 19 жовтня 2022 року підлягає скасуванню, через порушенням судом норм матеріального права, а позовна заява ТОВ «Будинок Комфорту» частковому задоволенню. 
Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Оскільки позовні вимоги ТОВ «Будинок Комфорту» підлягають задоволенню частково, то розмір сплаченого ним судового збору при зверненні до суду з цим позовом підлягає стягненню з відповідачки на його користь пропорційно задоволеним вимогам, а саме: позовні вимоги задоволено в сумі 31178,41 грн., що складає 32,36% (31178,52 х 100): 96345,02 від заявлених позивачем вимог, тому понесені витрати підлягають стягненню з відповідача у сумі 802,85 грн. (2481 х 32,36)% також підлягає стягненню з відповідачки на користь позивача судовий збір за подання апеляційної скарги пропорційно до задоволених позовних вимог, що складає 1204,27 грн (3721,50 х 32,36%) гривень, а всього на загальну суму 2007,12 гривень.
Керуючись статтями 141,367,374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, апеляційний суд,
ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» задовольнити частково.
Заочне рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 19 жовтня 2022 року скасувати.
Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» ( ЄРДПОУ 43170476) суму заборгованості в розмірі 31178,52 грн за договором оренди майна з правом викупу.
В іншій частині позову відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» ( ЄРДПОУ 43170476) судовий збір у розмірі 2007,12 грн.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та  оскарженню в касаційному порядку не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 ст. 389 ЦПК України.

Судді:                                                                                О. В. Халаджи                                                         
                                                                               О.Д.Канурна

                                                                               Т.В. Космачевська