КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
                                               
справа №372/2174/21                                                Головуючий у 1 інстанції: Зінченко О.М.
провадження №22-ц/824/7380/2023                                     Головуючий суддя: Олійник В.І.
 
ПОСТАНОВА
Іменем України
 
09 травня 2023 року                                                                                   м. Київ
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:
Головуючого судді: Олійника В.І., 
суддів: Кулікової С.В., Сушко Л.П., 
при секретарі: Панчошній К.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 16 лютого 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Пугачова Ірина Володимирівна, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, -
 
в с т а н о в и в :
 
В провадженні Обухівського районного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Пугачова І.В. про визнання договору купівлі-продажу недійсним.
Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 16 лютого 2023 року позовну заяву залишено без розгляду з тих підстав, що позивачка не з`явилася в судові засідання 17 січня 2023 року та 16 лютого 2023 року, причин неявки суду не повідомила, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, клопотань про розгляд справи у її відсутність до суду не подала.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, ставить питання про скасування ухвали та направлення справи для подальшого розгляду до суду першої інстанції.
Скаргу обґрунтовано тим, що вона направляла суду засобами поштового зв`язку відповідні клопотання щодо відсутності у неї можливості прибуття до суду із зони бойових дій. Судом не було дотримано порядку повідомлення її про розгляд справи у встановленому ст.128 ЦПК України порядку.
ОСОБА_3 - представник ОСОБА_2 подала до апеляційного суду відзив, в якому просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги.
Вказує, що позивач (апелянт) звернулась до суду з позовною заявою, тобто свідомо скористалася передбаченим чинним законодавством України правом на судових захист, але тепер вона наголошує на тому, що не може прибути до суду, але під час подання позову апелянт повинна була і могла перебачити необхідність приймати участь у розгляді справи.
Зазначає, що в Обухівському районному суді Київської області було призначено майже 15 судових засідань і в жодне судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, що унеможливлює розгляд справи по суті та будь-яку допустиму розумність строків розгляду справи.
Із вищевикладеного вбачається, що позивач (апелянт) зловживає процесуальними правами, але ст.44 ЦПК України передбачає норму під назвою «неприпустимість зловживання процесуальними правами», відповідно до якої учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. 
Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав. 
Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності
Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:
1) керує ходом судового процесу;
2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;
3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;
4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;
5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.
Проте, колегія суддів не може погодитись з висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.
Відповідно до приписів ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.
За змістом наведених норм підставою залишення позову без розгляду є неявка двічі поспіль належним чином повідомленого позивача без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки за відсутності його заяви про розгляд справи у його відсутність.
 
З матеріалів справи вбачається, що на судові засідання, які відбулися 17.01.2023 року та 16.02.2023 року, позивачка ОСОБА_1 викликалася судом за допомогою смс-повідомлень (а.с.179, 186).
Разом з тим, направлення позивачці смс- повідомлень про розгляд справи 17.01.2023 року та 16.02.2023 року не є доказами належного повідомлення позивачки про час та місце розгляду справи, оскільки такі дії суду суперечать положенням процесуального закону, що вбачається з наступного.
Згідно з частинами шостою, дев`ятою статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. Суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.
Частиною тринадцятою статті 128 ЦПК України передбачено, що за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Тлумачення частини тринадцятої статті 128 ЦПК України свідчить про те, що повідомлення учасника про розгляд справи може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку лише за наявності відповідної письмової заяви учасника справи.
Такий правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі №177/547/16-ц (провадження №61-48852св18), від 10 листопада 2021 року в справі №756/13021/16-ц (провадження № 61-9424св21).
За таких обставин, з огляду на відсутність у матеріалах справи доказів належного повідомлення позивачки про розгляд справи 17.01.2023 року та 16.02.2023 року, відсутня повторність неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, у зв`язку з чим висновок суду про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду з підстав, передбачених ч. 5 ст. 223 ЦПК України, є таким, що порушує норми процесуального права.
Слід зазначити, що розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення судової повістки, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права особи на справедливий судовий розгляд, а також порушенням статей 8-12, 128-130, 372 ЦПК України, які передбачають, що ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду справи, врегульовують порядок повідомлення учасників справи про дату судового засідання та наслідки неявки в судове засідання.
У пункті 26 рішення Європейського суду з прав людини від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.
Крім того, колегія суддів зазначає, що смт. Мала Данилівка Дергачівського району Харківської області, де зареєстрована і проживає позивачка ОСОБА_1 , перебуває в зоні бойових дій.
За таких обставин апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції відповідно до вимог ст.379 ЦПК України, оскільки ухвала, що перешкоджає подальшому провадженню, постановлена з порушенням норм процесуального права.
Відповідно до ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:
1)         неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
2)         недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;
3)         невідповідність висновків суду обставинам справи;
4)         порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали
З огляду на вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку щодо задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 , скасування ухвали Обухівського районного суду Київської області від 16 лютого 2023 року та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.367, 374, 379, 381, 382 ЦПК України, суд,- 
 
п о с т а н о в и в :
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 16 лютого 2023 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.
Повний текст постанови складено 18 травня 2023 року.

Головуючий:  

Судді: