ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4149/23 Справа № 203/3914/20 	  	Суддя у 1-й інстанції - Ханієва Ф. М. Суддя у 2-й інстанції - Никифоряк Л. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2023 року                                                                м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд колегією суддів у складі:

головуючого судді – Никифоряка Л.П.,
суддів – Гапонова А.В., Новікової Г.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в письмовому провадженні у місті Дніпрі

апеляційну скаргу Акціонерного товариства “ДТЕК Дніпровські електромережі”

на рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 11 червня 2021 року

у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства “ДТЕК Дніпровські електромережі” до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, –

                                             В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2020 року Акціонерне товариство “ДТЕК Дніпровські електромережі” (далі – АТ “ДТЕК Дніпровські електромережі”) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що під час проведення технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з пунктом 5.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), представниками позивача було виявлено порушення відповідачем Правил, що зафіксовано в акті, а саме: пошкодження пломби АТ “ДТЕК Дніпровські електромережі” № 15806638 – пломба має сліди механічного впливу. Такі дії відповідача є правопорушеннями в електроенергетиці та внаслідок таких протиправних діянь позивачу було спричинено матеріальний збиток.
Позивач зазначав, що споживачу була нарахована кількість недонарахованої електроенергії за період з 07 лютого 2019 року по 25 квітня 2019 року із застосуванням коефіцієнту потужності 0,2, а згодом – 0,6. Крім того, для підтвердження факту пошкодження пломби на засіданні комісії при виконавчій дирекції АТ “ДТЕК Дніпровські електромережі” було прийнято рішення про направлення пломби для проведення криміналістичної експертизи, а до отримання висновку – не виставляти споживачу суму за недонараховану електричну енергію. Так, пломба № 15806638 була направлена для дослідження до Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз та згідно з висновками експертного трасологічного дослідження № 5689-19 було підтверджено пошкодження пломби АТ “ДТЕК Дніпровські електромережі” № 15806638. Сума нарахувань по акту № 005701 від 25 квітня 2019 року склала 7 605,78 грн., згідно з розрахунком кількості недонарахованої електроенергії. Крім того, позивачем була сплачена послуга з експертизи пломб в сумі 2 941,92 грн. Також, споживачу була виконана послуга із заміни однофазного приладу обліку ППКО в сумі 697,86 грн. До моменту звернення позивача до суду відповідач не відшкодувала загальну суму збитків позивача у загальному розмірі 11 245,56 грн.
Ураховуючи викладене, позивач заявив вимогу про стягнення з відповідача на його користь вартість спричинених збитків в розмірі 7 605,78 грн., що утворилась в результаті розрахунків за актом порушення Правил від 25 квітня 2019 року № 005702, відшкодування оплати послуги з експертизи пломб в розмірі 2 941,92 грн., послуги із заміни однофазного приладу обліку в розмірі 697,86 грн., а всього 11 245,56 грн.

Рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 11 червня 2021 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі АТ “ДТЕК Дніпровські електромережі”, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, заявило вимогу про скасування рішення та ухвалення нового про задоволення позову в повному обсязі.
В обґрунтування скарги заявник посилався на те, що згідно з пунктом 1.2. Методики, у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується. Позивач наголосив на тому, що законодавець чітко вказує на те, що тільки за умови явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується. Оскільки при здійсненні технічної перевірки персоналом АТ “ДТЕК Дніпровські електромережі” було зафіксовано на пломбі № 15806638 сліди механічного впливу, що свідчить про порушення Правил та ймовірне втручання в роботу приладу обліку. Представниками АТ “ДТЕК Дніпровські електромережі” був складений акт про порушення № 005702 від 25 квітня 2021 року. Факт підтвердження пломбування та передачу на збереження приладу обліку та установлення пломб і індикаторів підтверджується актом пломбування від 27 грудня 2017 року.
Крім того, позивачем була проведена експертиза, яка підтвердила пошкодження пломби № 15806638, а саме: на основі якоря пломби № 15806638 наявні сліди механічного впливу стороннім твердим тонким гострим предметом у вигляді двох наскрізних отворів, а також наявні сліди, що характерні для таких, які утворюються внаслідок витягування пломбованого тросу з тіла пломби. Такі дії відповідача є правопорушеннями в електроенергетиці та спричинили позивачу матеріальний збиток.

Відповідач своїм правом, передбаченим статтею 360 ЦПК України, не скористався та відзиву на апеляційну скаргу не подавав.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно з частиною першою статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що про час та місце слухання даної справи апеляційним судом сторони у справі повідомлені належним чином у відповідності до вимог статей 128-130 ЦПК України, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень та довідкою про доставку електронного листа.

Сторони у встановлений законом строк не звернулися до суду з заявою із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту рішення, яке оскаржено, доводів апеляційної скарги та меж, в яких повинна здійснюватися перевірка рішення, встановлюватися обставини і досліджуватися докази, дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини другої статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Статтями 12, 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Розглядаючи позов, суд має встановити фактичні обставини справи виходячи з фактичних правовідносин сторін, але в межах заявлених вимог.

Судом першої інстанції з`ясовано, що 25 квітня 2019 року позивачем був складений акт про порушення № 005702 за участю споживача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за змістом якого, перевіркою було встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією порушив пункти 2.3.4, 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), передбачене підпунктами 1, 2 пункту 3.1 Методики, а саме: пошкоджена пломба АТ “ДТЕК Дніпровські електромережі” № 15806638 – пломба має сліди механічного впливу.

Відповідно до додатка № 1 до акту про порушення № 005702 від 25 квітня 2019 року, під час виконання заявки за адресом: АДРЕСА_1 , було виявлено: пошкодження пломби АТ “ДТЕК Дніпровські електромережі” – пломба має механічні пошкодження – сліди свердління; по даному порушенню складено акт, прилад обліку замінено та опломбовано; пломба № 15806638 має пошкоджений отвір у місті пошкодження пломбувального матеріалу через пломбувальні траси пломби.

За змістом висновку експертного трасологічного дослідження № 5689-19 від 26 лютого 2020 року, проведеного Дніпропетровським науково-дослідним інститутом судових експертиз, по питанню № 1: на основі якоря пломби № 15806638 наявні сліди механічного впливу стороннім твердим тонким гострим предметом у вигляді двох наскрізних отворів, а також наявні сліди, що характерні для таких, які утворюються внаслідок витягування пломбувального тросу з тіла пломби; по питанням №№ 2-3: досліджена пломба № 15806638 після первинного навішування піддавалась сторонньому впливу, пломбувальний трос з верхніх наскрізних отворів пломби був витягнутий з прикладанням значних зусиль, а якір пломби був пошкоджений шляхом утворення стороннім предметом двох наскрізних отворів; по питанню № 4: зовнішня (корпус) та внутрішня (вставна – якір) частини є елементами однієї пломби № 15806638.

Крім того, на підтвердження виявлених в ході проведеної технічної перевірки порушень, а також повідомлення відповідача про проведення засідань комісії та про нараховані збитки, позивач надав суду копії: акту технічної перевірки від 25 квітня 2019 року; протоколів № 18/19 та № 30/19 від 07 травня 2019 року та від 30 липня 2019 року засідання комісії з розгляду акту від 25 квітня 2019 року № 005702, відповідно; розрахунку розміру відшкодування збитків по акту № 005702 на загальну суму 7 605,78 грн.; витягу з протоколу №31/19-ПС засідання комісії при виконавчій дирекції АТ “ДТЕК Дніпровські електромережі” по розгляду спірних питань по актам перевірок за зверненням ОСОБА_1 від 14 травня 2019 року; акту від 27 грудня 2017 року про встановлення та технічну перевірку електролічильника № 134125; акту зовнішнього огляду номерних пломб № 14 від 19 червня 2019 року; листів від 18 березня 2020 року, від 25 березня 2020 року, рахунків від 10 березня 2020 року та від 19 березня 2020 року № 95279082 та № 95292440; повідомлення від 26 червня 2019 року; акту № 5689-19 від 26 лютого 2020 року здачі-приймання висновку експертного дослідження № 5689-19 по листу № 1408/6071 від 05 грудня 2019 року; договору про надання послуг № 5689-19 від 09 січня 2020 року; акту від 09 січня 2020 року попереднього розрахунку вартості висновку експертного дослідження № 5689-19 по листу № 1408/6071 від 05 грудня 2019 року; рахунку на оплату № 1 від 09.01.2020 року; листа від 05 грудня 2019 року; досудової претензії по оплаті нарахувань по акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 25 квітня 2019 року № 005702 на суму 7 605,78 грн.

На підтвердження факту звернення до позивача із письмовим повідомленням про самостійне виявлення порушення відповідач надала суду копію письмової заявки від 10 жовтня 2018 року по типу: 4163151, планова дата виконання: 18 жовтня 2018 року.

Крім того, на підтвердження своїх тверджень відповідач надала суду копії: листа від 10 травня 2019 року; листа-відповіді від 24 травня 2019 року; фотокарток із зображенням домоволодіння та пошкодженого приладу обліку електричної енергії (лічильника).

Спірні правовідносини між сторонами виникли з приводу відшкодування 7 605,78грн вартості спричинених збитків, що утворилась у результаті розрахунків за актом порушення Правил від 25 квітня 2019 року № 005702, відшкодування оплати послуги з експертизи пломб в сумі 2 941,92 грн., послуга із заміни однофазного приладу обліку в сумі 697,86 грн., а всього 11 245,56 грн.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач своєчасно (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмово повідомила позивача про виявленні нею пошкодження приладу обліку, а тому рішення АТ “ДТЕК Дніпровські електромережі” про визначення вартості недорахованої електричної енергії в розмірі 7 605,78 грн. суперечить приписам пункту 1.2 Методики.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до частини третьої статті 58 Закону України від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII “Про ринок електричної енергії” (далі – Закон № 2019-VIII, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) споживач зобов`язаний: сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 77 Закону № 2019-VIII правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

За правилами, встановленими пунктом 1.12 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 (далі – Правила, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) необлікованою електричною енергією є обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно; та побутовим споживачем є індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб – побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність).

Пунктом 5.5.5 глави 5.5 Правил встановлено, що споживач електричної енергії, окрім іншого, зобов`язаний: сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача; утримувати власні мережі у стані, що відповідає вимогам нормативних документів.

За приписами пунктів 8.3.7-8.3.11 глави 8.3 Правил учасники роздрібного ринку мають здійснювати фіксацію отриманих від споживача звернень (скарг/претензій) в окремому єдиному реєстрі із зазначенням наступних даних: 1) дата отримання звернення/скарги/претензії; 2) реєстраційний номер; 3) спосіб, у який подано звернення (скаргу/претензію); 4) прізвище, ім`я, по батькові, контактні дані споживача, що подав звернення/скаргу/претензію (або від імені якого було подано звернення (скаргу/претензію); 5) тематика звернення/скарги/претензії; 6) короткий опис змісту звернення/скарги/претензії; 7) короткий опис попередньої відповіді на звернення/скаргу/претензію або повідомлення про отримання звернення/скарги/претензії; 8) механізм розгляду звернення/скарги/претензії; 9) результат розгляду звернення/скарги/претензії; 10) засоби подальшої комунікації, погоджені зі споживачем.

Отримані учасником роздрібного ринку інформація та/або матеріали від споживача або структурного підрозділу цього учасника роздрібного ринку мають додаватись до звернення/скарги/претензії.

Усі звернення (скарги/претензії) реєструються учасником роздрібного ринку, як отримані: 1) якщо відповідне звернення (скарга/претензія) подане в усній формі (засобами телефонного зв`язку або в офісі учасника роздрібного ринку) – у день його (її) отримання; 2) у робочий день отримання звернення/скарги/претензії – якщо відповідне звернення (скарга/претензія) подано у письмовій формі (у тому числі електронною поштою) та отримане учасником роздрібного ринку за 1 годину до завершення робочого дня.

У разі повторного звернення (скарги/претензії) споживача з питання, яке не було вирішено учасником роздрібного ринку по суті та яке зафіксовано як вирішене, учасник роздрібного ринку має: 1) зареєструвати звернення (скаргу/претензію) у реєстрі як окреме звернення (скаргу/претензію), позначивши його як таке, що є повторним та потребує негайного вирішення; 2) протягом одного робочого дня з дня отримання повторного звернення/скарги/претензії повідомити споживача про початок його (її) повторного розгляду та вказати строки його (її) вирішення.

Учасник роздрібного ринку розглядає звернення/скаргу/претензію в найкоротший строк, але не більше 30 календарних днів з дати отримання звернення/скарги/претензії, якщо менший строк не встановлено чинним законодавством, цими Правилами, Кодексом системи передачі та Кодексом системи розподілу.

Якщо під час розгляду звернення (скарги/претензії) необхідно здійснити технічну перевірку або провести експертизу засобу комерційного обліку, строк розгляду звернення/скарги/претензії призупиняється на час проведення технічної перевірки або експертизи, про що повідомляється споживач, який подав звернення (скаргу/претензію).

Відлік перебігу строку розгляду у цьому разі поновлюється з дати отримання результатів технічної перевірки або експертизи, про що повідомляється споживач, який подав звернення (скаргу/претензію). При цьому загальний строк розгляду зазначеного звернення (скарги/претензії) не може перевищувати 45 днів.

Звернення (скарги/претензії) побутових споживачів, які мають встановлені законодавством пільги, розглядаються першочергово.

Електропостачальник розглядає звернення споживачів щодо перевірки правильності рахунку за електричну енергію, а оператор системи – рахунку за послуги з розподілу (передачі) електричної енергії, у строк до 5 робочих днів з дня отримання ними такого звернення.

Разом із відповіддю споживачу надається інформація щодо альтернативних механізмів та шляхів вирішення відповідних спорів (питань) та контактні дані відповідальних органів державної влади, місцевого самоврядування, посадових осіб, уповноважених розглядати такі звернення/скарги/претензії.

Відповідно до пункту 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії з регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року № 782/12656 (в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин), Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі – енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц, акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення та максимум може бути визнаний як доказ, зокрема, щодо відшкодування матеріальних збитків.

Відповідно до частини першої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) (частина друга статті 22 Кодексу).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (абзац 1 частини третьої статті 22 Кодексу).

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Аналіз норм матеріального права дає суду підстави дійти висновку, що необхідною умовою для відшкодування збитків є наявність між сторонами укладеного договору, порушення зобов`язань, за яким могло б завдати збитки та наявність складу цивільного правопорушення, до яких відноситься: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина порушника.

За змістом статті 611 ЦК України, частини четвертої статті 10 Закону України “Про захист прав споживачів” у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Встановивши зазначені обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що позивач порушив порядок своєчасного розгляду письмового звернення відповідача та не відреагував на заявку споживача від 10 жовтня 2018 року про виявлені нею порушення експлуатації боксу лічильника (приладу обліку електричної енергії) у порядку, визначеному Правилами. Це, своєю чергою, призвело до виявлених механічних порушень пломби, які відображені в акті про порушення та підтверджені висновками трасологічної експертизи.

Суд також правильно враховував те, що відповідно до вимог пункту 1.2 Методики № 562, позивачем у ході проведеної технічної перевірки по виконанню заявки відповідача від 10 жовтня 2018 року були виявлені механічні пошкодження пломби, а не будь-які втручання в роботу приладів (систем) обліку. Тому, посилання відповідача на застосування вимог пункту 1.2 Методики № 562 у спірному випадку є правомірним.

Крім того, вирішуючи по суті спір між сторонами, суд виходить з того, що з 18 жовтня 2018 року по 25 квітня 2019 року позивач не виходив з перевіркою за заявкою позивача у строк, встановлений пунктом 8.3.11 Правил, а вийшов з перевіркою тільки 25 квітня 2019 року, порушивши тим самим вимоги Правил щодо розгляду звернення споживача та проведення технічної перевірки. Це свідчить про те, що бездіяльність позивача призвела до виявлених пошкоджень, підтверджених проведеною експертизою. Тим більше, суд бере до уваги і те, що відповідач не надав суду доказів того, що 07 лютого 2019 року була проведена контрольна перевірка, враховуючи, що період розрахунку спричинених збитків був визначений з 07 лютого 2019 року по 25 квітня 2019 року.

Таким чином, позивач не довів, що відповідач своїми неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю завдала позивачу збитків, що виключає наявність складу цивільного правопорушення в діях відповідача та правові підстави для притягнення відповідача до відповідальності за частиною першою статті 1166 ЦК України та відшкодування шкоди.

Відповідно до пункту 6.40 ПКЕЕ, у редакції чинній на момент виникнення оспорюваних правовідносин, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики.

Підпунктом 3 пункту 2.1 Методики передбачено, що Методика застосовується на підставі акту про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Згідно з пунктом 1.2 Методики у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції, встановивши, що відповідач своєчасно (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмово повідомила позивача про виявленні нею пошкодження приладу обліку, дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позову, оскільки вимога позивача про стягнення із відповідача вартості недорахованої електричної енергії в розмірі 7 605,78 грн. суперечить приписам пункту 1.2 Методики.
Суд апеляційної інстанції відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції не взяв до уваги висновок експертного трасологічного дослідження № 5689-19 від 26 лютого 2020 року, яким підтверджено пошкодження пломби, оскільки зі змісту рішення суду першої інстанції вбачається, що судом взято до уваги вказаний висновок, проте зазначено, що відсутність належного реагування на заявку відповідача від 10 жовтня 2018 року про виявлені нею порушення експлуатації боксу лічильника (приладу обліку електричної енергії) у порядку, визначеному Правилами, призвело до виявлених механічних порушень пломби.
Таким чином, наведені у апеляційній скарзі доводи не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного судового рішення, оскільки вони зводяться до незгоди із висновками суду першої інстанції щодо установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом.

З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції вважає, що з`ясувавши в достатньо повному об`ємі права та обов`язки сторін, обставини справи, перевіривши доводи та давши їм правову оцінку, суд першої інстанції ухвалив рішення, що відповідає вимогам закону. Висновки суду достатньо обґрунтовані і підтверджені наявними в матеріалах справи письмовими доказами.

Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судові рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи викладене, суд апеляційної інстанції проходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення – без змін.

На підставі статті 141 ЦПК України, судові витрати понесені сторонами в зв`язку з переглядом судового рішення розподілу не підлягають, оскільки апеляційна скарга залишена без задоволення.

Керуючись ст. 259,268,374,375,381-384 ЦПК України, суд, –

                                                           П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства “ДТЕК Дніпровські електромережі” – залишити без задоволення.

Рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 11 червня 2021 року – залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках передбачених пунктом 2 частиною третьою статті 389 ЦПК України.

Повне судове рішення складено 02 травня 2023 року.

Судді: