ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/3643/22                                                           Суддя (судді) першої інстанції: Віталіна ГАЙДАШ

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  27 квітня 2023 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого:           Бєлової Л.В.
суддів:                     Аліменка В.О., Безименної Н.В.,     

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди,
          
В С Т А Н О В И В:

У серпні 2022 року позивач, ОСОБА_1 , звернулась до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просила:
- визнати протиправними дії відповідача відносно надання недостовірної інформації у листі від 13.01.2022 про відсутність порушень у діях теплопостачального підприємства УКП «Уманьтеплокомуненерго» щодо від`єднання 6 квартир від централізованого опалення за адресою: АДРЕСА_1 ;
- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невжиття заходів реагування на порушення теплопостачального підприємства УКП «Уманьтеплокомуненерго» щодо від`єднання 6 квартир від централізованого опалення за адресою: АДРЕСА_1 ;
- зобов`язати відповідача повторно розглянути скаргу від 18.11.2021 позивача щодо від`єднання 6 квартир від централізованого опалення за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням висновків суду;
- стягнути з Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області на користь позивача моральну шкоду в сумі 20000,00 грн.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року позовну заяву повернуто позивачеві разом із усіма доданими до неї матеріалами. 
Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, а також постановити окрему ухвалу суду щодо умисного та свідомого порушення суддею Черкаського окружного адміністративного суду В.Гайдаш процесуального закону. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції було порушено норми процесуального права. 
Зокрема, апелянт вказує, що як і в позовній заяві, так і в заяві на усунення недоліків позивач зазначала, що саме 16 серпня 2022 року позивач дізналась про протиправні дії Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області. Тобто, позивач дізналась про порушення відповідача 16 серпня 2022 року та 17 серпня 2022 року звернулась до суду за захистом законних прав та інтересів
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 березня 2023 року відкрито провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди та призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження.
21 березня 2023 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги та вказує, що відповідач за результатом розгляду скарги листом від 13 січня 2022 року надав відповідь заявниці, тому аргументи ОСОБА_1 про те, що саме 16 серпня 2022 року вона фактично отримала відповідь за результатом розгляду її скарги, без надання доказів, не можуть бути розцінені судом як достовірні обставини. 
Відповідно до статті 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження. 
Заслухавши суддю доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Як вбачається з матеріалів справи, у серпні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до Черкаського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю десять днів з моменту отримання копії даної ухвали суду шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення з адміністративним позовом та докази поважності причин його пропуску.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 05 вересня 2022 року позовну заяву повернуто позивачеві.
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не виконано вимоги ухвали судді про залишення позовної заяви без руху.
Постановою Шостого  апеляційного  адміністративного суду від 03 листопада 2022 року апеляційну скаргу позивача задоволено та скасовано ухвалу кого окружного адміністративного суду від 05 вересня 2022 року, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Апеляційний суд вказав, що 22.08.2022 р. позивачем до суду подано заяву про усунення недоліків, яка перебуває в статусі «доставлена», що підтверджено скріншотом (а.с. 28). Таким чином,   вимоги, вказані в ухвалі Черкаського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року були виконані у строк, встановлений судом першої інстанції. У зв`язку із тим, що судом першої інстанції не надано оцінку зазначеній заяві позивача про усунення недоліків визначених в ухвалі судді першої інстанції від 22 серпня 2022 року, суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку 05 вересня 2022 року про повернення позовної заяви з усіма доданими до неї документами позивачу у зв`язку з невиконанням вимог ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року.
Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 17 листопада 2022 року справу передано судді Черкаського окружного адміністративного суду В. Гайдаш для продовження розгляду.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року позовну заяву повернуто позивачеві разом із усіма доданими до неї матеріалами. 
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивачка просить суд визнати протиправними дії відповідача відносно надання недостовірної інформації у листі від 13.01.2022 про відсутність порушень у діях теплопостачального підприємства УКП «Уманьтеплокомуненерго» щодо від`єднання 6 квартир від централізованого опалення за адресою: АДРЕСА_1 , однак до Черкаського окружного адміністративного суду з даним позовом позивач звернулась лише 17.08.2022 -  без заяви про поновлення строку звернення до суду, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, тому запропоновано їй надати таку заяву.
Оскільки позивачкою на вимогу ухвали судді від 22.08.2022 про залишення позову без руху - не подано заяви про поновлення строку звернення до суду із цим позовом, тому у відповідності до положень ч. 2 ст. 123 КАС України позовна заява підлягає поверненню.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне. 
  Статтею 129 Конституції України  однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Відповідно до частини першої  статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України  кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Процесуальне законодавство встановлює вимоги до змісту позовної заяви. Такі вимоги визначені  статтею 160 КАС України.
Так, згідно приписів цієї норми, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій  законом  надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
В позовній заяві зазначаються:
1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;
2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;
3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;
4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;
5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;
6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо  законом  встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;
7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;
8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;
9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;
10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;
11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.
У разі пред`явлення позову особою, якій  законом  надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.
У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.
За правилами, встановленими  статтею 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.
Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Згідно із  статтею 169 КАС України  суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями  160,  161  цього  Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому  законом  розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому  статтею 171 цього Кодексу.
Позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк (пункт 1 частини четвертої  статті 169 КАС України).
Зміст наведених норм дає підстави дійти висновку, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання. Недоліки можуть стосуватися як позовної заяви (змісту та форми), так і порядку подання. 
З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю десять днів з моменту отримання копії даної ухвали суду шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення з адміністративним позовом та докази поважності причин його пропуску.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 05 вересня 2022 року позовну заяву повернуто позивачеві. Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не виконано вимоги ухвали судді про залишення позовної заяви без руху.
Таким чином, колегія суддів звертає увагу, що у справі № 580/3643/22 вже було постановлено ухвалу про повернення позову з підстав неусунення недоліків позовної заяви. 
Однак, постановою Шостого  апеляційного  адміністративного суду від 03 листопада 2022 року апеляційну скаргу позивача задоволено та скасовано ухвалу кого окружного адміністративного суду від 05 вересня 2022 року, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Апеляційний суд вказав, що 22.08.2022 р. позивачем до суду подано заяву про усунення недоліків, яка перебуває в статусі «доставлена», що підтверджено скріншотом (а.с. 28). Таким чином,   вимоги, вказані в ухвалі Черкаського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року були виконані у строк, встановлений судом першої інстанції. У зв`язку із тим, що судом першої інстанції не надано оцінку зазначеній заяві позивача про усунення недоліків визначених в ухвалі судді першої інстанції від 22 серпня 2022 року, суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку 05 вересня 2022 року про повернення позовної заяви з усіма доданими до неї документами позивачу у зв`язку з невиконанням вимог ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року.
Відтак, колегія суддів наголошує, що судовим рішенням, яке набрало законної сили - постановою Шостого  апеляційного  адміністративного суду від 03 листопада 2022 року було встанвлено а звернуто увагу суду першої інстанції, що вимоги, вказані в ухвалі Черкаського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року були виконані у строк шляхом подання позивачем 22 серпня 2022 року заяви про усунення недоліків, яка перебуває в статусі «доставлена», що підтверджено скріншотом (а.с. 28).
Також, в подальшому на підставі службової записки, розпорядженням керівника апарату Черкаського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2022 року зобов`язано зареєструвати заяву ОСОБА_1 від 22 серпня 2022 року у справі № 580/6274/21.
18 листопада 2022 року за вх. № 35973/22 зареєстровано заяву ОСОБА_1 на усунення недоліків, сформовану в системі Електронний суд 22 серпня 2022 року (а.с. 52).
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року позовну заяву повернуто позивачеві разом із усіма доданими до неї матеріалами. 
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивачка просить суд визнати протиправними дії відповідача відносно надання недостовірної інформації у листі від 13.01.2022 про відсутність порушень у діях теплопостачального підприємства УКП «Уманьтеплокомуненерго» щодо від`єднання 6 квартир від централізованого опалення за адресою: АДРЕСА_1 , однак до Черкаського окружного адміністративного суду з даним позовом позивач звернулась лише 17.08.2022 -  без заяви про поновлення строку звернення до суду, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, тому запропоновано їй надати таку заяву.
Оскільки позивачкою на вимогу ухвали судді від 22.08.2022 про залишення позову без руху - не подано заяви про поновлення строку звернення до суду із цим позовом, тому у відповідності до положень ч. 2 ст. 123 КАС України позовна заява підлягає поверненню.
Таким чином, в оскаржуваній ухвалі Черкаського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року суд першої інстанції повторно вказав про те, що позивачем на вимогу ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року про залишення позову без руху не подано заяви про поновлення строку звернення до суду із цим позовом, і з цих підстав повторно повернув позовну заяву ОСОБА_1 .
Однак, наведені вище висновки суду першої інстанції прямо суперечать як матеріалам справи (оскільки 18 листопада 2022 року за вх. № 35973/22 зареєстровано заяву ОСОБА_1 на усунення недоліків, сформовану в системі Електронний суд 22 серпня 2022 року (а.с. 52), так і висновкам суду апеляційної інстанції, викладених у постанові Шостого  апеляційного  адміністративного суду від 03 листопада 2022 року, де апеляційний суд чітко зазначив, що вимоги, вказані в ухвалі Черкаського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року були виконані у строк, однак, судом першої інстанції не надано оцінку зазначеній заяві позивача про усунення недоліків. 
Всупереч наведених вище висновків апеляційного суду, Черкаський окружний адміністративний суд, зазначивши про подання відповідної заяви на усунення недоліків у першій частині мотивування оскаржуваної ухвали (абзац 9-10), в подальшому не надав правової оцінки доводам позивача щодо обставин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, викладеним у заяві на усунення недоліків від 22 серпня 2022 року, та з порушенням норм процесуального права повернув позовну заяву з підстав неподання заяви про поновлення строку звернення до суду із цим позовом.
Таким чином, колегія суддів наголошує, що на усунення недоліків позивачем було надано заяву про усунення недоліків від 22 серпня 2022 року, яка, хоч і була зареєстрована пізніше (за розпорядженням керівника апарату Черкаського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2022 року), однак, безперечно мала бути розглянута судом першої інстанції при вирішенні питання про відкриття або повернення позовної заяви. 
Щодо безпосередньо висновків суду першої інстанції в контексті дотримання позивачем строку на звернення до адміністративного суду, апеляційний суд виходить з наступного. 
Частиною 1 статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Суд першої інстанції виходив з того, що позивач просить суд визнати протиправними дії відповідача відносно надання недостовірної інформації у листі від 13.01.2022 про відсутність порушень у діях теплопостачального підприємства УКП «Уманьтеплокомуненерго» щодо від`єднання 6 квартир від централізованого опалення за адресою: АДРЕСА_1 , однак до Черкаського окружного адміністративного суду з даним позовом позивач звернулась лише 17.08.2022.
Так, з позовної заяви вбачається, що позивачем оскаржуються дії Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області відносно надання недостовірної інформації у листі від 13.01.2022 про відсутність порушень у діях теплопостачального підприємства УКП «Уманьтеплокомуненерго» щодо від`єднання 6 квартир від централізованого опалення за адресою: АДРЕСА_1 . 
В той же час, як зазначає позивач та підтверджується матеріалами справи, про те, що інформація, викладена у листі від 13 січня 2022 року, є недостовірною (на думку позивача), ОСОБА_1 дізналась лише з листа відділу житлово-комунального господарства Уманської міської ради від 15 серпня 2022 року. 
Так, з додатків, доданих до позовної заяви, вбачається, що 18 листопада 2021 року ОСОБА_1 звернулась з скаргою на ім`я керівника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області. 
Листом від 13 січня 2022 року № 07/180-22 Головне управління Держпродспоживслужби в Черкаській області надало відповідь, де було зазначено, зокрема, наступне:
«Станом на 12 січня 2022 року в будинку АДРЕСА_1 було знято з нарахування 6 квартир у зв`язку з переходом на індивідуальне (автономне) опалення. Від`єднання квартир відбувалось згідно заяв власників та відповідно до пред`явлених дозвільних документів.»
В подальшому, ОСОБА_1 звернулась з інформаційним запитом від 10 серпня 2022 року до відділу житлово-комунального господарства Уманської міської ради.
Листом від 15 серпня 2022 року № 712/06 відділ житлово-комунального господарства Уманської міської ради надав відповідь на вказаний вище інофрмаційний запит та зазначив, зокрема, що «не приймались рішення щодо надання дозволу на встановлення індивідуального опалення з 2014 до 2019 року в будинку за адресою АДРЕСА_1 ». 
З огляду на те, що в листі від 15 серпня 2022 року № 712/06 відділу житлово-комунального господарства Уманської міської ради було вказано про відсутність надання дозволів на встановлення індивідуального опалення з 2014 до 2019 року в будинку за адресою АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 звернулась з цим позовом до суду, оскільки в листі від 13 січня 2022 року № 07/180-22 Головне управління Держпродспоживслужби в Черкаській області було вказано, що «від`єднання квартир відбувалось згідно заяв власників та відповідно до пред`явлених дозвільних документів». 
Тобто, підстави для позову виникли та позивач дізналась про них лише з листа відділу житлово-комунального господарства Уманської міської ради від 15 серпня 2022 року № 712/06, оскільки саме з цього листа, позивач дізналась, що Головне управління Держпродспоживслужби в Черкаській області у листі від 13 січня 2022 року № 07/180-22 надало недостовірну, на думку позивача, інформацію. 
При цьому, суд звертає увагу, що оцінка змісту вказаних листів має бути надана судом вже в ході розгляду справи по суті позовних вимог.
З позовом про визнання протиправними дій відповідача відносно надання недостовірної інформації у листі від 13 січня 2022 року ОСОБА_1 звернулась 17 серпня 2022 року, що вказзує про дотримання позивачем встановленого процесуальним законодавством строку звернення до суду. 
Відповідно до статей  1  та  17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»  суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1  статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», №35787/03, п. 29).
При цьому, ЄСПЛ провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Натомість надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.
У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Kutic v. Croatia», заява №48778/99, пункт 25).
Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним». Для того щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Bellet v. France» та «Nunes Dias v. Portugal»).
Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).
Апеляційний суд наголошує, що в контексті спірних правовідносин судом першої інстанції розглянуто позовну заяву та заяву на усунення недоліків надмірно формально, оскільки фактично позивачем усунуто недоліки, визначені судом першої інстанції, та підтверджено дотримання строку звернення до суду із відповідним позовом. 
Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для повернення позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди.
Щодо заявленого апелянтом у прохальній частині апеляційної скарги клопотання постановити окрему ухвалу суду щодо умисного та свідомого порушення суддею Черкаськог окружного адміністративного суду В.Гайдаш процесуального закону, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.
Відповідно до ч. ч. 1, 3, 4, 9  ст. 249 КАС України  суд, виявивши під час розгляду справи порушення  закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.
Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.
В окремій ухвалі суд має зазначити  закон  чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.
Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.
Вказані норми свідчать, що окрема ухвала є формою реагування суду на порушення норм права, причини та умови, що спричинили (зумовили) ці порушення, з метою їх усунення та запобігання таким порушенням у майбутньому.
Підставою для винесення окремої ухвали є виявлення порушення  закону  і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення. Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час судового розгляду встановлено склад правопорушення. Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас, суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити. Якщо суд не встановив такого порушення, підстав для винесення окремої ухвали немає.
Колегія суддів зауважує, що адміністративний суд наділений диспозитивним правом постановити окрему ухвалу. Разом з тим, оскільки у ході апеляційного перегляду оскаржуваної у цій справі ухвали суду не встановлено обставин, які б вказували на порушення законодавства, що містить ознаки кримінального правопорушення, то правові підстави для постановлення окремої ухвали відсутні.
Аналогічна за змістом позиція викладена Верховним Судом у постанові від 26 січня 2021 року у справі №  560/3102/20.
Згідно з положеннями статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до вимог частини першої статті 320 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання. 
Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала суду першої інстанції - скасуванню, а справа - направленню до Черкаського окружного адміністративного суду для вирішення питання про відкриття провадження у справі. 
Керуючись ст. 243, 315, 320, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року - задовольнити.
Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року - скасувати та направити справу до Черкаського окружного адміністративного суду для вирішення питання про відкриття провадження у справі. 

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                                      Л.В. Бєлова

Судді                                                                                            В.О. Аліменко, 

                                                                                                    Н.В. Безименна