У Х В А Л А

23 березня 2023 року            
м. Київ       
 
Провадження № 11-1010сап18
 
Велика Палата Верховного Суду у складі:
судді-доповідача Прокопенка О. Б., 
суддів Британчука В. В., Власова Ю. Л., Гриціва М. І., Гудими Д. А., Єленіної Ж. М., Желєзного І. В., Катеринчук Л. Й., Крет Г. Р., Мартєва С. Ю., Пількова К. М., Ситнік О. М., Уркевича В. Ю., Чумаченко Т. А., Штелик С. П.,
розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 січня 2019 року у справі заскаргою ОСОБА_1 на рішення Вищої ради правосуддя від 2 серпня 2018 року, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення її Третьої Дисциплінарної палати від 23 травня 2018 року,
УСТАНОВИЛА:
У вересні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до Великої Палати Верховного Суду зі скаргою на рішення Вищої ради правосуддя від 2 серпня 2018 року «Про залишення без змін рішення Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 23 травня 2018 року про притягнення судді Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності».
Велика Палата Верховного Суду постановою від 17 січня 2019 року скаргу ОСОБА_1 задовольнила: скасувала рішення Вищої ради правосуддя від 2 серпня 2018 року «Про залишення без змін рішення Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 23 травня 2018 року про притягнення судді Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності».
У лютому 2023 року ОСОБА_1 звернулась із заявою про виправлення описки у цій постанові Великої Палати Верховного Суду. Вказує, що в її описовій частині, а саме в абзаці другому на аркуші 12 зазначено: «У судовому засіданні представник ОСОБА_1 визнав той факт, що суддя повинна була вести себе стриманіше, проте зауважив, що такий захід дисциплінарної відповідальності як догана з позбавленням права на отримання доплат до посадового окладу судді протягом одного місяця не є пропорційним вчиненому порушенню.», що не відповідає матеріалам справи та має бути викладено в редакції, яка адекватно, достатньо повно та юридично коректно відображатиме засвідчену технічним записом позицію її представника ОСОБА_2 під час судового засідання.
На обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилається на те, що в судовому засіданні 17 січня 2019 року при розгляді цієї справи її представник ОСОБА_3 під час надання пояснень жодним чином не визнавав факту вчинення нею дисциплінарного порушення та не просив про застосування м`якшого покарання, на підтвердження чого є технічний запис судового засідання. 
Велика Палата Верховного Суду, розглянувши заяву скаржниці та перевіривши матеріали справи, дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення.
Як убачається зі змісту постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 січня 2019 року, в абзаці другому на аркуші 12 цієї постанови зазначено: «У судовому засіданні представник ОСОБА_1 визнав той факт, що суддя повинна була вести себе стриманіше, проте зауважив, що такий захід дисциплінарної відповідальності як догана з позбавленням права на отримання доплат до посадового окладу судді протягом одного місяця не є пропорційним вчиненому порушенню.».
Відповідно до частини першої статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) орфографічна, граматична, пунктуаційна помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Такі помилки зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Як правило, описка як мовна помилка не спотворює тексту судового рішення та не призводить до його неправильного сприймання (помилкове розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів тощо). 
Отже, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. 
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст, суть судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння).
Дослідивши подану скаржницею заяву про виправлення описки, суд дійшов висновку, що в постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 січня 2019 року не було допущено описки, яку, на думку ОСОБА_1 , необхідно виправити шляхом нового викладення абзацу другого на сторінці 12 цієї постанови.
Насправді, як можна побачити зі заяви про виправлення описки, прохання ОСОБА_1 стосується незгоди з викладенням доводів її представника в судовому засіданні.
Судове рішення не є документом, у якому все сказане у судовому засіданні відтворюється дослівно. У постанові суд не цитував пояснення представника позивачки, а зробив висновок щодо змісту сказаного ним у відповідь на запитання суддів.
Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що учасники справи, їхні представники мають висловлюватися чітко та зрозуміло. Якщо вони бажають, щоб суд зрозумів повідомлену ними інформацію саме так, як вони самі її сприймають, то повинні добирати такі слова, щоб не залишати можливості для появи сумніву у змісті сказаного.
Якщо учасник справи, його представник подав інформацію суду так, що надалі у цієї особи з тексту судового рішення складається враження, що суд її неправильно зрозумів, зміна розуміння сказаного в судовому засіданні не може бути об`єктом виправлення як описки.
Велика Палата Верховного Суду вважає, що запропонований заявницею варіант трактувати окреслене нею виправлення як описку є неприйнятним, позаяк у розумінні статті 253 КАС викладення в іншій редакції названого абзацу не є виправленням описки.
З огляду на зазначене Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 січня 2019 року.
Ураховуючи наведене, керуючись пунктом 11 частини першої статті 4 та статтями 253, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду
УХВАЛИЛА:
У задоволенні заяви  ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 січня 2019 року у справі заскаргою ОСОБА_1 на рішення Вищої ради правосуддя від 2 серпня 2018 року, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення її Третьої Дисциплінарної палати від 23 травня 2018 року.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
 
Суддя-доповідач	 	 	О. Б. Прокопенко	
Судді:	 	В. В. Британчук	 	Г. Р. Крет	
 	 	Ю. Л. Власов	 	С. Ю. Мартєв	
 	 	М. І. Гриців	 	К. М. Пільков	
 	 	Д. А. Гудима	 	О. М. Ситнік	
 	 	Ж. М. Єленіна	 	В. Ю. Уркевич	
 	 	І. В. Желєзний	 	Т. А. Чумаченко	
 	 	Л. Й. Катеринчук	 	С. П. Штелик