Постанова   
Іменем України
 
27 квітня 2023 року                       
м. Київ
 
справа № 333/10501/14-ц
провадження № 61-10110св22
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Крата В. І.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 , 
відповідач - ОСОБА_2 , 
третя особа - Шоста Запорізька державна нотаріальна контора,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Запорізького апеляційного суду від 13 вересня 2022 року у складі колегії суддів: Кухаря С. В., Крилової О.В., Полякова О.З.,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог
У грудні 2014 року ОСОБА_1 звернулась до Комунарського районного суду м. Запоріжжя із позовом до ОСОБА_2 , третя особа - Шоста Запорізька державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Позовні вимоги мотивовані тим, що вона є донькою ОСОБА_3 , яка померла у 2003 році та ОСОБА_4 , який помер у 2004 році. 26 квітня 1998 року позивач виїхала для роботи та проживання до Сполучених Штатів Америки, де проживає і по цей час. Влітку 2014 року позивач дізналась про те, що її батьки померли, після їх смерті залишилося спадкове майно - трикімнатна квартира АДРЕСА_1 . Батьки позивача проживали разом з її братом - ОСОБА_2 , тому останній фактично прийняв спадщину. ОСОБА_1 не прийняла спадщину після смерті своїх батьків у встановлений законом строк, так як безвиїзно знаходилась у Сполучених Штатах Америки і не була повідомлена про смерть батьків.
ОСОБА_1 просила визнати причину пропуску строку звернення до нотаріальної контори поважною та надати їй додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини до Шостої Запорізької державної нотаріальної контори після смерті батьків - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Короткий зміст заочного рішення суду першої інстанції
Заочним рішенням Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 03 березня 2015 року позовні вимоги у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Шоста Запорізька державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволені.
Визначено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті батьків - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , протягом двох місяців з моменту набрання цього рішення законної сили.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що сукупність досліджених доказів свідчить про можливість визнання пропущеного позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки зазначені нею докази не спростовуються матеріалами справи.
Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 07 червня 2022 року заяву ОСОБА_5 про перегляд заочного рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 03 березня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Шоста Запорізька державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, залишено без задоволення.
Короткий зміст постанови апеляційного суду
Постановою Запорізького апеляційного суду від 13 вересня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_5 , ОСОБА_4 задоволено. Заочне рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 03 березня 2015 року скасовано та постановлено нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 . 
Постанова апеляційного суду мотивована тим, що позивачкою не доведено наявності у неї як спадкоємця об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини протягом тривалого часу, більше ніж в 10 років. Суд першої інстанції не врахував, що звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини через 11 років після смерті матері та через 10 років після смерті батька, за відсутності доказів поважності пропуску такого строку, вказують на свідоме нехтування позивачем своїми правами спадкоємця та є підставою для відмови від позову.
Аргументи учасників справи
11 жовтня 2022 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просила скасувати постанову апеляційного суду, справу направити на новий розгляд в суд апеляційної інстанції.
Касаційну скаргу мотивовано тим, що при прийнятті оскарженої постанови апеляційним судом було порушено норми процесуального та матеріального права, не досліджено належним чином надані докази, не з`ясовано важливі для справи обставини, а тому зазначена постанова є незаконною і необґрунтованою. Зазначає, що ОСОБА_5 та ОСОБА_4 не набули процесуальні права спадкодавця ОСОБА_2 , а тому не можуть брати участі в розгляді цієї справи. Крім того, державний нотаріус Шостої Запорізької державної контори не виконала вимогу чинного на той час законодавства та не повідомила ОСОБА_1 про відкриття спадщини після смерті її батьків через приховування від нотаріуса інформації про наявність ще одного спадкоємця за законом ОСОБА_2 .
Крім того, вона та її представник не були належним чином повідомлений про час та дату розгляду апеляційної скарги ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , у зв`язку з чим вона не мала можливості бути присутньою у судовому засіданні Запорізького апеляційного суду, а суд необґрунтовано відхилив клопотання щодо обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.
Рух справи
Ухвалою Верховного Суду від 25 жовтня 2022 року відкрито касаційне провадження у справі.
В ухвалі зазначено, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені пунктом 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.
Позиція Верховного Суду
Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу (частина третя статті 368 ЦПК України).
Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення (частина шоста, восьма статті 128 ЦПК України).
Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).
Згідно зі статтею 372 ЦПК України апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Європейський суд з прав людини зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року в справі № 522/18010/18 (провадження 
№ 61-13667сво21) зазначено, що «обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє є реалізацією однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства». 
Аналіз матеріалів справи свідчить, що ОСОБА_1 в позові від 23 грудня 2014 року вказувала місцем свого проживання - адресу в США, а для листування - адресу свого представника - ОСОБА_6 : АДРЕСА_2  (а. с. 2).
Згідно витягу з реєстру територіальної громади м. Запоріжжя від 28 січня 2021 року, отриманого на запит судді Комунарського районного суду м.Запоріжжя при перегляді заочного рішення цього суду від 03 березня 2015 року, ОСОБА_1 зареєстрована за адресою:  АДРЕСА_3 (а. с. 98).
Цю ж адресу як місце свого проживання ОСОБА_1 зазначала і в заявах до суду першої інстанції від 22 лютого 2021 року, від 14 квітня 2021 року, від 25 травня 2021 року (а. с. 100, 112, 121).
УхваламиЗапорізького апеляційного суду від 25липня 2022 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 ,  ОСОБА_4 на заочне рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 03 березня 2015 року; справу призначено до розгляду на 10 год. 00 хв. 13 вересня 2022 року.
Згідно аудіозапису судового засідання від 13 вересня 2022 року в цьому засіданні приймав участь представник ОСОБА_1 - ОСОБА_6 , який заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки сторона позивача не повідомлена про розгляд справи, копії апеляційної скарги не отримала. В задоволені клопотання апеляційним судом відмовлено (т. 2, а. с. 79).
Судова-повістка-повідомлення  ОСОБА_1 на 13 вересня 2022 року, ухвалаЗапорізького апеляційного суду від 25 липня 2022 року та копія апеляційної скарги направлені судом 01серпня 2022 року засобами поштового зв`язку на адресу -  АДРЕСА_2 . 17серпня 2022 року конверт повернувся до Запорізького апеляційного суду з довідкою Укрпошти «Причина повернення: адресат відсутній за вказаною адресою» (т. 2, а. с. 66 - 72).
Докази повідомлення представника ОСОБА_1 - ОСОБА_6 про призначення судового засідання апеляційним судом на 13 вересня 2022 року матеріали справи не містять.
За таких обставин ОСОБА_1 не було належним чином повідомлено про розгляд справи судом апеляційної інстанції 13 вересня 2022 року.
Суд касаційної інстанції скасовує судове рішення за наявності підстав, які тягнуть за собою обов`язкове скасування судового рішення (частина четверта статті 401 ЦПК України).
Судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою (пункт 5 частини першої статті 411 ЦПК України).
Оскільки встановлено підстави для обов`язкового скасування постанови апеляційного суду, то суд касаційної інстанції інші доводи касаційної скарги не аналізує.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку про те, що оскаржена постанова суду апеляційної інстанції постановлена без додержання норм процесуального права. У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу слід задовольнити, оскаржену постанову апеляційного суду скасувати і передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Керуючись статтями 400, 401, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу  ОСОБА_1задовольнити.
Постанову Запорізького апеляційного суду від 13 вересня 2022 року скасувати.
Справу № 333/10501/14-ц передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. 
З моменту прийняття постанови суду касаційної інстанції постанова Запорізького апеляційного суду від 13 вересня 2022 року втрачає законну силу.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                       Є. В. Краснощоков 
 
І. О. Дундар
 
В. І. Крат