Ухвала
27 квітня 2023 року
м. Київ
 
справа № 334/8076/19
провадження № 61-5862ск23
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Дундар І. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , підписаною представником Штенгеловим Олександром Володимировичем , на рішення Ленінського районного суду міста Запоріжжя від 07  липня 2022 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 01 березня 2023 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за недораховану електричну енергію та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж про скасування рішення комісії, яким нараховано обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, 
ВСТАНОВИВ:
У листопаді 2019 року Публічне акціонерне товариство «Запоріжжяобленерго» (далі  - ПАТ «Запоріжжяобленерго») звернулося до суду з  позовом до  ОСОБА_1 , в якому просило стягнути з відповідача на свою користь борг за недораховану електричну енергію в сумі 652 972,45 грн та судові витрати.
У липні 2020 року ОСОБА_1 подав зустрічний позов до ПАТ «Запоріжжяобленерго», в якому просив скасувати рішення комісії ПАТ «Запоріжжяобленерго», оформлене протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією від 09 березня 2017  року б/н, яким ОСОБА_1 нараховано обсяг і вартість не облікованої електричної енергії за період з 08 квітня 2014 року по 24 січня 2017 року у кількості 364 241 кВт на суму 652 972,45 грн та судові витрати.
Рішенням Ленінського районного суду міста Запоріжжя від 07  липня 2022 року у  задоволенні первісного та зустрічного позовів відмовлено.
Постановою Запорізького апеляційного суду від 01 березня 2023 року рішення Ленінського районного суду міста Запоріжжя від 07 липня 2022 року у цій справі скасовано. Ухвалено нове судове рішення про задоволення первісного позову.
Стягнено з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Запоріжжяобленерго» борг за недораховану електричну енергію в сумі 652 972,45 грн.
У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 відмовлено.
Вирішено питання про розподіл судових витрат.
21 квітня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Штенгелов О. В. подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати постанову апеляційного суду, рішення суду першої інстанції залишити в силі.
У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.
Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19  грудня 1997 року).
Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Предметом касаційного оскарження є судові рішення, ухвалені у справі про стягнення боргу за недораховану електричну енергію у розмірі 652 972,45 грн та скасування рішення комісії про нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.
Зазначена справа не підлягає розгляду лише за правилами загального позовного провадження, є справою незначної складності з ціною позову, що перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).
Тлумачення статті 19 ЦПК України свідчить, що малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, незалежно від того чи визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції. Оскільки частина шоста статті 19 ЦПК України розміщена в розділі 1 Загальних положень ЦПК України, то вона поширюються й на стадію касаційного провадження.
З урахуванням предмету позову, характеру правовідносин, складності справи, а також значення справи для сторін, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.
Посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять.
Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє                             у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Оскільки касаційна скарга подана на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження слід відмовити.
Керуючись статтями 19, 260, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою  ОСОБА_1 , підписаною представником Штенгеловим Олександром Володимировичем , на рішення Ленінського районного суду міста Запоріжжя від 07  липня 2022 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 01 березня 2023 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за недораховану електричну енергію та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж про скасування рішення комісії, яким нараховано обсяг та вартість необлікованої електричної енергії.
Копію ухвали, разом з доданими до скарги матеріалами направити особі, яка подавала касаційну скаргу. 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Судді                                                                                                                       М. М. Русинчук
                                                                                                                                   Н. О. Антоненко
І. О. Дундар