ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"15" червня 2023 р.           Справа№ 910/7425/21
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Коротун О.М.
суддів:            Суліма  В.В. 
          Майданевича А.Г. 
 
за участю секретаря судового засідання Безрука Д.Д.,
за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 14.06.2023;
від позивача: не з`явився; адвокат Романюк А.В. - брав участь у судовому засіданні 14.06.2023);
від відповідача 1: не з`явився; адвокат Яковлєв А.В. - брав участь у судовому засіданні 14.06.2023);
від відповідача 2: Лисак Т.Г. (в режимі відеоканференції);
за апеляційними скаргами Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-ТРЕЙД Україна" та ОСОБА_1 
на рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2021 (повний текст складено 25.10.2021)
у справі №910/7425/21 (суддя Демидов В.О.)
за позовом ОСОБА_1 
до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-ТРЕЙД Україна"
2. Акціонерного товариства "ДТЕК ДОБРОПІЛЬСЬКА ЦЗФ"
про визнання договору недійсним.
УСТАНОВИВ:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
1. Короткий зміст заявлених вимог
ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-ТРЕЙД УКРАЇНА" (надалі - відповідач 1), Акціонерного товариства "ДТЕК ДОБРОПІЛЬСЬКА ЦЗФ" (надалі - відповідач 2) про визнання договору недійсним.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 є засновником Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-ТРЕЙД УКРАЇНА" із часткою у статутному капіталі товариства в розмірі 40 %, проте договір між Товариством з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-ТРЕЙД УКРАЇНА" та Акціонерним товариством "ДТЕК ДОБРОПІЛЬСЬКА ЦЗФ" про надання послуг маневровим локомотивам по розміщенню/прибиранню вагонів по фронтам завантаження/ відвантаження і здійснення маневрових робіт № 845-ЦД-ДЦ від 23.10.2020 було укладено без його згоди, що, на його думку, свідчить про недійсність цього договору.
2. Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Господарського суду міста Києва від 21.10.2021 у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.
Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що підписання директором ТОВ "МЕТАЛ-ТРЕЙД УКРАЇНА" оспорюваного договору без передбаченої статутом згоди загальних зборів цього товариства може порушувати права та інтереси цього товариства, а не корпоративні права позивача.
3. Надходження апеляційної скарги на розгляд Північного апеляційного господарського суду та межі апеляційного перегляду рішення суду
Не погодившись із ухваленим рішенням, ТОВ «МЕТАЛ-ТРЕЙД Україна» звернулося безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2021 та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю. 
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.02.2022 було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-ТРЕЙД Україна" на рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2021.
Також, не погодившись із прийнятим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою, в якій він просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2021 та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю. 
Ухвалою суду апеляційної інстанції від 17.06.2022 було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2021. Вказаною ухвалою також було об`єднано розгляд апеляційних скарг Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕТАЛ-ТРЕЙД Україна» та ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2022 в одне апеляційне провадження.
Розгляд справи неодноразово відкладався, зупинялося апеляційне провадження у справі. 
Так, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.11.2022 було зупинено апеляційне провадження за апеляційними скаргами Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-ТРЕЙД Україна" та ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2021 у справі №910/7425/21 до закінчення розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 522/22473/15-ц.
За результатами Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 01.03.2023 ухвалено постанову, якою касаційні скарги Компанії з обмеженою відповідальністю "Компанія "Садіра" та Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬФА-АРКАДІЯ" - залишено без задоволення. Рішення Господарського суду Одеської області від 16.06.2021, постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.10.2021 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 06.12.2021 у справі № 522/22473/15-ц - залишено без змін.
Ухвалою суду апеляційної інстанції від 08.05.2023 було поновлено апеляційне провадження у справі № 910/7425/21, розгляд справи було призначено на 30.05.2023.
30.05.2023 (через електронну пошту) до Північного апеляційного господарського суду від відповідача 2 надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Суд дану заяву задовольнив та здійснював розгляд справи 30.05.2023 в режимі відеоконференції.
30.05.2023 (через систему «Електронний суд») до Північного апеляційного господарського суду від ТОВ "МЕТАЛ-ТРЕЙД Україна" надійшла заява про долучення до матеріалів справи рішення Господарського суду міста Києва від 26.07.2022 у справі № 910/15814/21.
30.05.2023 (через електронну пошту) до Північного апеляційного господарського суду від ТОВ "МЕТАЛ-ТРЕЙД Україна" надійшла повторна заява про долучення до матеріалів справи рішення Господарського суду міста Києва від 26.07.2022 у справі № 910/15814/21. 
Суд апеляційної інстанції зазначає, що фактично апелянтом було долучено до матеріалів справи рішення одне і те ж рішення Господарського суду міста Києва від 26.07.2022 у справі № 910/15814/21.
Враховуючи, що вказане рішення було ухвалено після прийняття оскаржуваного рішення судом першої інстанції у даній справі, суд апеляційної інстанції в судовому засіданні 14.06.2023 протокольною ухвалою не знайшов підстав для прийняття до розгляду поданого судового рішення у відповідності до ч. 3 ст. 269 ГПК України. А тому розгляд апеляційної скарги суд апеляційної інстанції здійснював за наявними матеріалами справи на підставі ч. 1 ст. 269 ГПК України. 
В судове засідання 14.06.2023 з`явились представники позивача та відповідачів. Представник позивача та відповідача 1 свої апеляційні скарги підтримали, просили їх задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати з прийняттям нового - про задоволення позову. Представник відповідача 2 в судовому засіданні проти доводів апеляційних скарг заперечував, просив залишити їх без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Водночас, в указаному судовому засіданні було оголошено перерву до 15.06.2023 на судові дебати.
В судове засідання 15.06.2023 з`явився лише представник відповідача 2. Натомість в судовому засіданні 14.06.2023 представник позивача заявив усне клопотання про розгляд справи 15.06.2023 без його участі, яке було задоволено судом апеляційної інстанції. Також 15.06.2023 від відповідача 1 надійшло письмове клопотання про розгляд справи без його участі, яке було задоволено судом апеляційної інстанції протокольною ухвалою з урахуванням того, що скаржники 14.06.2023 надали свої пояснення та за їх участі суд апеляційної інстанції закінчив з`ясування обставин справи та перевірку їх доказами. 
Справа була розглянута в розумний строк (в розумінні ст. 6 Конвенції) з незалежних від суду причин: враховуючи поведінку сторін, зупинення апеляційного провадження у справі, часткову відсутність фінансування на здійснення відправки судової кореспонденції, з метою забезпечення рівності сторін (шляхом задоволення клопотання про продовження строку розгляду апеляційних скарг, що було підписане сторонами); враховуючи дію воєнного стану в Україні, обставини оголошення сигналу "повітряна тривога" та перебої з електроживленням.
4. Вимоги апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-ТРЕЙД Україна" та короткий зміст наведених в ній доводів
Відповідач 1 не погоджується з рішенням суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову. 
Так, апелянт зазначив, що не погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що спірний договір може порушувати інтереси товариства, а не його учасника.
В цій частині апелянт посилається на правовий висновок Верховного Суду з цього питання, викладений у постанові від 27 жовтня 2021 року у справі № 910/3055/20.
Апелянт вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що підписання директором ТОВ «Метал-Трейд Україна» оспорюваного договору без передбаченої статутом згоди загальних зборів цього товариства може порушувати права та інтереси цього товариства, а не корпоративні права позивача та незаконно не розглянув позов по суті. 
Тоді як ненадання оцінки судом встановленим у ході розгляду справи обставинам з приводу ненадання загальними зборами згоди на укладення оскаржуваного договору, на думку апелянта, - істотно впливає на права і обов`язки товариства.
5. Вимоги апеляційної скарги ОСОБА_1 та короткий зміст наведених в ній доводів
Позивач не погоджується з рішенням суду першої інстанції, вважає його необґрунтованим, ухваленим при неповному дослідженні обставин, що має значення для справи, чим порушено вимоги ст. 86 ГПК України, що призвело до невідповідності висновків, викладених у рішення суду першої інстанції, обставинам справи та неправильного застосування норм матеріального права при розгляді заявлених позовних вимог.  
Так, скаржник зазначив в апеляційній скарзі про неправомірне врахування судом першої інстанції правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 08.10.2019 у справі № 916/2084/17, оскільки, на його думку, обставини у вказаній справі є відмінними від обставин даної справи. 
Зокрема, апелянт зазначив, що на відміну від обставин справи за №916/2084/17 у справі за позовом ОСОБА_1 позивачем наведено обставини негативного впливу оспорюваного договору на його права і обов?язки. Так, оскаржуваний договір не виконувався його сторонами, натомість даний договір фактично був використаний відповідачем 2, «ДТЕК ДОБРОШЛЬСЬКА ЦЗФ», для нарахування та висунення значних майнових вимог до «Метал-Трейд Україна».
3 огляду на те, що розмір вимог «ДТЕК ДОБРОГЛЬСЬКА ЦЗФ» явно свідчать про цілком реальну загрозу відповідальності позивача, як учасника товариства, в розмірі його частки згідно п. 2.6 статуту ТОВ «Метал-Трейд Україна» (в редакції 2019 року), значення оспорюваного договору має «цілком реальний прояв» для позивача, а тому останній має право на судовий захист у встановленому законом порядку.
Крім того, за доводами скаржника, на момент виникнення спірних правовідносин на відміну від наведеної справи № 916/2084/17 діяли положення Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю». Таким чином, саме порушенням ст. 44 даного Закону обґрунтовано звернення позивача до суду.
3 огляду на доводи, описані вище, відсутні підстави для автоматичного повторення правової позицій Верховного Суду у постанові від 08.10.2019 у справі № 916/2084/17, яка не с релевантною для застосування до спірних правовідносин, без врахування фактичних обставин справи і правового регулювання спору, які є істотно відмінними.
Натомість, апелянт вважає, що необхідно застосувати правову позицію, викладену Верховним Судом у постанові від 27.10.2021 по справі № 910/3055/20, в якій надано висновок, що учасник товариства має право на оскарження правочину, укладеного товариством у разі порушення його прав.
А тому апелянт просив рішення суду першої інстанції скасувати з прийняттям нового - про задоволення позову повністю. 
6. Вимоги відзиву на апеляційну скаргу та короткий зміст наведених в ній доводів 
Заперечуючи проти задоволення позову, відповідач-2 АТ "ДТЕК ДОБРОПІЛЬСЬКА ЦЗФ" посилається на те, що при укладенні договору № 845-ЦД-ДЦ від 23.10.2020 ТОВ "МЕТАЛ-ТРЕЙД УКРАЇНА" отримало згоду загальних зборів учасників товариства на укладення (підписання) зазначеного договору, на підтвердження чого відповідачу-2 було надано протокол №19/10 від 19.10.2020 загальних зборів учасників ТОВ "МЕТАЛ-ТРЕЙД УКРАЇНА", в якому міститься, зокрема, й підпис позивача.
7. Фактичні обставини, встановлені судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції
Як вбачається з матеріалів справи та правомірно встановлено судом першої інстанції, позивач є засновником ТОВ «Метал-Трейд Україна», розмір його внеску до статутного фонду становить 9600,00 грн, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
23.10.2020 між ТОВ «Метал-Трейд Україна», в особі директора Булгакова С.В., (виконавець) та Акціонерним товариством "ДТЕК ДОБРОПІЛЬСЬКА ЦЗФ", в особі генерального директора Судак Н.Г., (замовник) укладено договір про надання послуг маневровим локомотивам по розміщенню/прибиранню вагонів по фронтам завантаження/ відвантаження і здійснення маневрових робіт № 845-ЦД-ДЦ (надалі - спірний договір). Відповідно до п. 1.1 якого виконавець за дорученням замовника приймає на себе зобов`язання в порядку та на умовах, визначених цим договором, надати замовнику послуги маневровим локомотивом по розстановці/прибирання вагонів по фронтах навантаження / розвантаження і здійсненню маневрових робіт на під`їзному шляху АТ "ДТЕК ДОБРОПІЛЬСЬКА ЦЗФ", який знаходиться на балансі регіонального філіалу Донецька залізна дорога АТ «Українська залізна дорога», а замовник зобов`язується прийняти і своєчасно оплатити ці послуги.
Відповідно до п. 3.4 договору орієнтовна вартість послуг, що надаються за договором на дату його укладення складає 8 650 000,00 грн без ПДВ.
Згідно із п. 14.1 статуту ТОВ "МЕТАЛ-ТРЕЙД УКРАЇНА" рішення про надання згоди на вчинення правочину, якщо вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 50% вартості чистих активів товариства станом на кінець попереднього кварталу, та рішення щодо відчуження основних засобів, приймаються виключно загальними зборами одностайно всіма учасниками товариства, які мають право голосу з відповідних питань.
Також, в матеріалах справи наявна копія протоколу №19/10 загальних зборів учасників ТОВ "МЕТАЛ-ТРЕЙД УКРАЇНА" від 19.10.2020, відповідно до якого на зборах присутні учасники, які володіють 90% статутного капіталу: ОСОБА_1 (40% статутного капіталу) та ОСОБА_2 (50% статутного капіталу). Згідно із змісту якого, надано директору товариства дозвіл на укладання (підписання) з ПАТ "ДТЕК ДОБРОПІЛЬСЬКА ЦЗФ" договору про надання послуг маневровим локомотивам по розміщенню/прибиранню вагонів по фронтам завантаження/ відвантаження і здійснення маневрових робіт на загальну суму 9 050 000,00 грн.
ПОЗИЦІЯ ПІВНІЧНОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО СУДУ
8. Мотиви, з яких виходить Північний апеляційний господарський суд, та застосовані ним положення законодавства
Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Так, звертаючись із позовною заявою у даній справі, позивач як підставу позову вказав, що спірний договір має бути визнаний недійсним, оскільки він вчинений з порушенням порядку прийняття рішення про надання згоди засновниками ТОВ «Металл-Трейд Україна» на вчинення значного правочину (аркуш 2 позовної заяви).
В цій частині суд апеляційної інстанції зазначає, що предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів. Предметом спору є об`єкт спірних правовідносини, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачами. Подібна права позиція щодо визначення предмету спору викладена, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18.
За змістом статей 92, 97 ЦК України юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. Управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.
За положеннями статті 98 ЦК України загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Рішення загальних зборів приймаються простою більшістю від числа присутніх учасників, якщо інше не встановлено установчими документами або законом.
Відповідно до частини першої статті 116 ЦК України учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом, зокрема, брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі; брати участь у розподілі прибутку товариства і одержувати його частину (дивіденди). 
Повноваження діяти від імені юридичної особи є можливістю створювати, змінювати, припиняти цивільні права та обов`язки юридичної особи (стаття 239 ЦК України). Таке повноваження не належить до корпоративних прав учасника юридичної особи. Отже, підписання від імені товариства договору чи іншого правочину без передбаченого статутом попереднього погодження загальними зборами цього товариства або з порушенням порядку прийняття рішення про надання згоди на вчинення правочину може свідчити про порушення прав та інтересів самого товариства, а не корпоративних прав його учасника, оскільки виконавчий орган діє саме від імені товариства, а не його учасників.
Суд апеляційної інстанції наголошує, що національне законодавство України гарантує особі право на звернення за захистом свого особистого права. Зокрема, стаття 16 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Так само і частина друга статті 4 Господарського процесуального кодексу України містить положення, відповідно до яких юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.
Водночас, належним позивачем у подібних справах є юридична особа, права якої порушено, а не її учасник. (Аналогічна правова позиція неодноразово була висловлена Верховним Судом, зокрема в наступних постановах: 10 травня 2023 року у cправі № 904/691/21, 28 квітня 2023 року у cправі №  904/5121/19, та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01 березня 2023 року справі № 522/22473/15-ц). 
Тоді як обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові (постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19, від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19, від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18, 10 травня 2023 року у cправі № 904/691/21, 28 квітня 2023 року у cправі №  904/5121/19, та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01 березня 2023 року справі № 522/22473/15-ц). 
Тоді як доводи апелянтів про порушення порядку прийняття рішення про надання згоди засновниками відповідач 1, суд апеляційної інстанції розглядає в межах вимог та доводів апеляційних скарг в розумінні ч. 1 ст. 269 ГПК України з урахуванням вищевстановленого. Тоді як підстав про виходу за межі доводів апеляцій через неправильне застосування норм матеріального права (щодо визнання правочину недійсним), суд апеляційної інстанції - не встановив.  
Разом з цим, суд апеляційної інстанції зазначає, що на підставі ч. 2 вказаної статті досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї, однак, з урахуванням положень ч. 5 ст. 269 ГПК України, відповідно до якої у суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. 
Щодо мотивів позивача з посиланням на неправомірне врахування судом першої інстанції позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 08.10.2019 у справі № 916/2084/17, суд апеляційної інстанції зазначає, що такі доводи позивача є помилковими, оскільки обставини справи щодо негативного впливу оспорюваного договору саме для позивача, за відсутності надання як до суду першої, так і до суду апеляційної інстанції доказів «фактичного використання спірного договору для нарахування відповідачем 2 значних майнових вимог» (як вказано на аркуші 4 апеляційної скарги відповідача 1) без долучення будь-яких доказів на підтвердження вказаних обставин - не суперечить правовим висновкам Великої Палати Верховного Суду, що викладені як у постанові від 08.10.2019 у справі № 916/2084/17. Аналогічна правова позиція зазначена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 01 березня 2023 року у справі № 522/22473/15-ц. А тому доводи скаржників у цій частині не є підставою для скасування рішення суду першої інстанції. 
Водночас, щодо доводів відповідача 1 (що були озвучені на судовому засіданні 14.06.2023) щодо необхідності врахування практики ЄСПЛ та Верховного Суду у справах, які використали теорію «проникнення за корпоративну завісу», суд апеляційної інстанції зазначає наступне. 
Сучасний підхід до використання теорії «проникнення за корпоративну завісу» сформувався в ЄСПЛ, починаючи з рішення 1995 року у справі Agrotexim and Others v. Greece.
Застосовуючи зазначений підхід, ЄСПЛ фактично відтворив правову позицію Міжнародного суду ООН, що була висловлена ним у рішенні у справі Barcelona Traction, Light and Power Company Limited від 05.02.1970.
У пункті 56 вказаного вище рішення відзначено, що незалежність юридичної особи не можна вважати абсолютною. У цьому контексті «проникнення за корпоративну завісу» або «ігнорування статусу юридичної особи» визнається адекватним та справедливим у певних обставинах або для досягнення певної мети.
Ця теза була відображена, розвинена та конкретизована на рівні практики ЄСПЛ.
ЄСПЛ проводить різницю між скаргами, поданими акціонерами про заходи, що зачіпають їх права як акціонерів, та про дії, що зачіпають права компанії, у яких вони володіють акціями (Agrotexim and Others v. Greece, пункти 65-66; Albert and Others v. Hungary [GC], пункт 122).
В одній групі справ самі акціонери можуть вважатися потерпілими в розумінні статті 34 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) (Olczak v. Poland, пункти 57-62; Albert and Others v. Hungary [GC], пункти 126-134, та цитовані в них посилання; Project-Trade d.o.o. v. Croatia, пункти 44-47). В іншій групі справ загальний принцип такий, що акціонери компаній не можуть розглядатися як потерпілі у розумінні Конвенції, щодо дій та заходів, що стосуються їхньої компанії. Однак при цьому ЄСПЛ у низці справ передбачає можливість для відступу від указаного в цьому пункті загального принципу.
Таким чином, суд апеляційної інстанції зазначає, що допускається проникнення за «корпоративну завісу» та звернення учасників товариства з позовом в інтересах самого товариства, але за виняткових обставин. Жодних таких обставин не містить позовна заява у даній справі.
Якщо екстраполювати наведені висновки ЄСПЛ на національне законодавство, то Велика Палата Верховного Суду зробила висновок, що такими винятковими обставинами можуть бути, наприклад, відкриття ліквідаційної процедури та визнання боржника банкрутом, наслідком чого є припинення повноважень органів управління банкрута щодо управління банкрутом та розпорядження його майном, а також припинення повноваження власника (органу, уповноваженого управляти майном) майна банкрута, або запровадження тимчасової адміністрації чи оголошення про ліквідацію банку, в результаті чого припиняються всі повноваження органів управління банку (загальних зборів, наглядової ради і правління) та органів контролю (внутрішнього аудиту). Суд апеляційної інстанції враховує дані висновки суду касаційної інстанції на підставі ч. 4 ст. 236 ГПК України. 
Водночас, у даному випадку суд апеляційної інстанції не встановив виняткових обставин, які б стали підставою для звернення учасника з позовом в інтересах самого товариства. Більше того, посилаючись на негативні наслідки для позивача як учасника відповідача 1, - заявник жодним чином не підтвердив ані такі обставини, навіть не зазначив їх (будь-яку таку обставину) підставою позову у даній справі, що було з`ясовано судом апеляційної інстанції в судовому засіданні 14.06.2023 та підтверджується текстом позовної заяви. 
Також, суд апеляційної інстанції наголошує, що вказані обставини не були зазначені підставою позову. А тому суд апеляційної інстанції вважає обґрунтованими посилання місцевого господарського суду на рішення ЄСПЛ, які не вказують про допущення (в конкретних випадках) проникнення за «корпоративну завісу». А тому доводи апелянта (відповідача 1) також відхиляються судом апеляційної інстанції як необґрунтовані. 
Таким чином, суд апеляційної інстанції не розглядає інших доводів апелянтів, зокрема щодо укладення спірного договору без погодження загальними зборами Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-ТРЕЙД Україна" через правомірність відмови в позові на підставі ст. 4 ГПК України. 
А тому апеляційні скарги у даній справі слід залишити без задоволення як необґрунтовані, а рішення суду першої інстанції -  без змін. 
9. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу - без задоволення. Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ст. 276 ГПК України).
Отже, Північний апеляційний господарський суд погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову в позові.
Таким чином, на підставі ст. 2, 4, 74-80, 86, 269, 270, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 276 ГПК України - суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність залишення апеляційних скарг у даній справі без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
10. Судові витрати
З урахуванням відмови в задоволенні апеляційних скарг по суті, понесені судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції (судовий збір) покладаються на скаржників в порядку ст. 129 ГПК України.
Керуючись ст. 2, 129, 269, 270, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 276, ст. 281 - 283 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,
ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-ТРЕЙД Україна" та ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2021 у справі №910/7425/21 - залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2021 у справі №910/7425/21 - залишити без змін.
3. Судовий збір, понесений у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, покласти на скаржників.
4. Поновити дію рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2021 у справі № 910/7425/21, зупиненого ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.02.2022.
5. Матеріали справи повернути до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку, передбаченому ст. 286 - 291 Господарського процесуального кодексу України.
          Повний текст постанови складено 16.06.2023.

Головуючий суддя                                                            О.М. Коротун 

Судді                                                                                В.В. Сулім

                                                                                А.Г. Майданевич