Ухвала
08 травня 2023 року
місто Київ
справа № 638/427/22
провадження № 61-6098ск23
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Яремка В. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Свиридов Ігор Борисович, на постанову Харківського апеляційного суду від 28 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Легіон Агро», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Звєрєв Андрій Миколайович, про визнання договорів припиненими, вилучення записів з державних реєстрів, визнання неправомірним та скасування рішення про державну реєстрацію, поновлення права власності,
ВСТАНОВИВ:
26 квітня 2023 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Свиридов І. Б. звернулася до Верховного Суду з касаційного скаргою на зазначене судове рішення.
Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).
Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімум для працездатних осіб, встановленої законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімум для працездатних осіб, встановленої законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Як випливає зі змісту судових рішень ОСОБА_1 у січні 2022 року звернулася до суду з позовом, просила:
визнати припиненим кредитний договір від 25 квітня 2008 року № 028Ф-ІК-ЦВ;
визнати припиненим іпотечний договір від 25 квітня 2008 року 
№ 028Ф-ІК-ЦВ/z1;
вилучити запис з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, номер 34615480 щодо обтяження квартири АДРЕСА_1 ;
вилучити запис з Державного реєстру іпотек, реєстраційний номер 34615393 щодо обтяження спірної квартири;
визнати неправомірним та скасувати рішення від 12 грудня 2019 року про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Звєрєва А. М., індексний номер 50188360 про державну реєстрацію права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Легіон Агро» зазначеного нерухомого майна;
поновити право власності позивача на спірне житлове приміщення.
Отже, позивач звернулася до суду із позовом, який містить п`ять вимог немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.
Заявник оскаржує судове рішення суду апеляційної інстанції, якими скасовано рішення суду першої інстанції, про часткове задоволення позовних вимог.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено, що з 01 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2 481,00 грн.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
Таким чином, за подання касаційної скарги в частині позовних вимог немайнового характеру судовий збір підлягає сплаті у розмірі 9 924,00 грн (992,40 грн х 5 х 200/100).
Щодо позовної вимоги майнового характеру про поновлення права власності, судовий збір має розраховуватися з вартості спірного нерухомого майна (частина перша статті 176 ЦПК України).
Водночас, оскільки оскаржувані судові рішення не містять відомостей про вартість спірного нерухомого майна (квартири), заявник має навести його вартість та відповідно сплатити (доплатити) судовий збір за оскарження судового рішення за результатами розгляду позову майнового характеру (виходячи з 1 відсотка ціни позову, - вартості спірного майна, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (12 405,00грн), з урахуванням 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
Отже, заявник має сплати судовий збір за подання касаційної скарги в частині оскарження рішення суду апеляційної інстанції з розгляду позовних вимог немайнового характеру у розмірі 9 924,00 грн та в частині оскарження судового рішення з розгляду позовної вимоги майнового характеру у розмірі не менше 1 984,80 грн (840,80 грн х 200/100) та не більше 24 810,00 грн (12 405,00 грн х 200/100) залежно від вартості спірного нерухомого майна.
Судовий збір за подання цієї касаційної скарги має бути сплачений єдиним платіжним документом (квитанцією, платіжним дорученням) із наведенням обґрунтування розміру судового збору.
Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; призначення платежу (вказати номер справи та інші необхідні відомості).
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону № 3674-VI. На підтвердження сплати судового збору суду необхідно надати документ, що підтверджує його сплату.
Водночас заявниця просить звільнити її від сплати судового збору за подання касаційної скарги, мотивуючи тим, що вона є пенсіонеркою, розмір її пенсії складає 4 536,21 грн щомісячно, тому визначений Законом № 3674-VI судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 22 700,00 грн вона не має можливості сплатити. Оскільки визначений законом розмір судового збору перевищує 5 відсотків річного доходу ОСОБА_1 , просить звільнити її від сплати судового збору. Додатково зазначила, що ініційований нею позов стосується захисту житлових прав.
Зазначене клопотання задоволенню не підлягає з таких підстав.
У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК Українисуд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Відповідно до статті 8 Закону № 3674?VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Наведені заявницею аргументи, що визначений законом розмір судового збору за подання касаційної скарги перевищує 5 відсотків її річного доходу не заслуговують на увагу, оскільки на підтвердження цього заявниця не подала жодних доказів, а саме відомостей про сукупний розмір доходу за 2022 рік, про її майновий стан вцілому.
Водночас, долучені до касаційної скарги документи, які на переконання заявниці, свідчать про наявність підстав для звільнення її від сплати судового збору за подання касаційної скарги, підтверджують наявність карткового рахунку лише в одній банківській установі. Зазначене не підтверджує відсутність інших рахунків та інших джерел доходів.
Отже, заявниця не надала необхідних доказів, які б свідчили про наявність підстав для звільнення її від сплати судового збору за подання касаційної скарги, а також те, що за майновим станом вона не спроможна сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.
Це унеможливлює задоволення клопотання, наслідком якого є прийняття касаційної скарги без сплати судового збору.
Щодо доводу ОСОБА_1 , що предметом позову є захист житлових прав, Верховний Суд зауважує, що положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону № 3674?VI можуть бути застосовані за наявності одночасно двох умов: наявність майнового критерію та якщо предметом позову у справі є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Предмет цієї справи дійсно стосується житлових прав позивачки, разом із цим для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 3 частини другої статті 8 Закону № 3674?VI заявниці необхідно довести наявність майнового критерію.
Безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.
Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).
За наведених обставин, заявниця має сплатити судовий збір за подання касаційної скарги за ставками, визначеними Законом № 3674-VI або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.
Відповідно до положень частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Ураховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявниці строку для усунення недоліків.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Свиридов Ігор Борисович, на постанову Харківського апеляційного суду від 28 березня 2023 року залишити без руху.
Надати для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали суду.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                             В. В. Яремко