П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  560/5187/22 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Ковальчук О.К. 
Суддя-доповідач -  Ватаманюк Р.В.   
19 квітня 2023 року                                                                                                                           
м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Ватаманюка Р.В. 
суддів:  Сапальової Т.В. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Хмельницької митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 26 серпня 2022 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "Турфлора" (далі - позивач) до Хмельницької митниці Державної митної служби України (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ
Позивач звернувся із позовом до Хмельницького окружного адміністративного суду  в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці Державної митної служби України від 02.02.2022 №UА400000/2022/000016/2 про коригування митної вартості товарів і картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА400040/2022/000098.
ІІ. ЗМІСТ СУДОВОГО РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду  26.08.2022 позов задоволено повністю.
Визнано протиправним та скасовано рішення Хмельницької митниці Державної митної служби України від 02.02.2022 №UА400000/2022/000016/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА400040/2022/000098.
Стягнуто на користь приватного підприємства "ТУРФЛОРА" судовий збір в сумі 2481,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Хмельницької митниці Державної митної служби України.
Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що позивач при подачі документів надав всі необхідні та достатні документи, що дають змогу визначити всі складові митної вартості товару, та містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару. В свою чергу, митний орган не довів, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.
ІІІ. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову повністю. 
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт вказав, що судом першої інстанції безпідставно не враховано те, що в документах, поданих декларантом для здійснення митного оформлення містились розбіжності, а саме: номер рахунку фактури, зазначений у копії митної декларації країни відправлення не відповідає номеру рахунку-фактури, поданому до митного оформлення.
Під час митного оформлення позивач не надав інформації про документ, вказаний в експортній митній декларації країни відправлення, а саме щодо «Fatura 22243160110886021092624/1», номер якої не відповідає номеру електронному рахунку-фактурі e-Fatura №ALM2022000000018, який надано декларантом разом з митною декларацією країни експорту (Туреччини) №22070100EX00002643 від 29.01.2022.
Під час митного оформлення розбіжність у номері комерційного документа, згідно якого відповідно до умов укладеного контракту здійснюється поставка товару позивачу, відноситься до обґрунтованих сумнівів митного органу щодо достовірності заявленого розміру митної вартості задекларованої партії товару (з урахуванням інших виявлених розбіжностей та сумнівів).
Посилання на норми турецького законодавства щодо 23-значного контрольного номера рахунку, який вказано в митній декларації країни відправлення, позивач почав надавати вже під час судових розглядів інших адміністративних справ позивача (всього 18 таких справ) зі схожими позовними вимогами до Хмельницької митниці. При цьому на момент прийняття оскаржуваного позивачем рішення про коригування митної вартості товару жодних спростувань розбіжностей в номері рахунку - фактури, поданому до митного оформлення та вказаному у митній декларації країни відправлення не надавалось.
Зазначено, що підписи керівника турецької компанії ALIM YILMAZ TARIM CICEKCILIK TAS. INS. GID. TURZ. TIC. SAN. ITH. IHR. LTD. STI. на інвойсі від 29.01.2022 № ALM2022000000018 та автотранспортній накладній CMR NCR 026548 (графа 22) та інших товаросупровідних документах є різними, тобто не відповідають підпису керівника на листах, направлених позивачу, від ALIM YILMAZ TARIM CICEKCILIK TAS. INS. GID. TURZ. TIC. SAN. ITH. IHR LTD. STI, та на ЗЕД договорі від імені продавця.
В поданих до митного оформлення документах була відсутня інформація щодо окремих складових митної вартості товарів, а саме документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Витрати на транспортування в будь-якому разі мають місце, і вже від умов поставки залежить хто саме за них відповідає та хто здійснює їх оплату.
Також вказано, що позивач самостійно завчасно, ще до подачі митної декларації до митного оформлення звернувся до Хмельницької ТПП з метою визначити для себе ж митну вартість товару, що ввозиться на митну територію України (таким чином, до ТПП позивач звернувся не на виконання вимоги Митниці, а ще до того часу як Митниця витребувала у нього додаткові документи).
При цьому декларантом надано документи, які не усувають встановлені митним органом розбіжності та не підтверджують включення усіх складових митної вартості товарів та не повідомлено про неможливість подання інших додаткових документів.
ІV. ВІДЗИВ НА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому вказано, що той факт, що  номер рахунку-фактури, зазначений у копії митної декларації країни відправлення не відповідає номеру рахунку-фактури, поданому до митного оформлення, що не є розбіжністю, а викликаний  порядком оформлення митних декларацій за нормативними актами країн, де такі декларації подаються.
Так, митний орган України керується наказом Мінфіна від 30.05.2012 №651 «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного Документа» де у розділі II вказано порядок заповнення графи 44 МД, а саме там зазначаються відомості необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення документи:  «рахунок або інший документ, що визначає вартість товару» і там вказано інвойс ALM2022000000018 від 29.01.2022. При цьому турецька сторона керується Циркуляром Прем`єр-міністра № 2012/6 про систему «Єдиного вікна» в митних службах та Циркуляром від 30.06.2017 № 2017/7 щодо застосування електронного рахунка-фактури у системі «Єдине вікно», де визначено порядок створення i використання електронного рахунку-фактури та заповнення графи 44 МД. Відповідно до вищезазначеного Циркуляру від 30.06.2017 під номером 2017/7 для експортних рахунків- фактур, які створюються та надсилаються до турецького міністерства в електронній формі, в електронному вигляді генерується 23-значний контрольний номер. 
Отже, подані до митного оформлення документи, що отримані від товаровідправника (турецькі митні документи), заповненні правильно відповідно до вимог внутрішнього законодавства турецького контрагента та порядку оформлення митних декларацій, та не містять розбіжностей.
При цьому відповідачем не роз`яснено та не доведено як саме вказана, на думку відповідача, розбіжність в номері рахунку- фактури впливає на визначення числового значення митної вартості товару в поданих до митного оформлення документах. Однієї лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.
Надані позивачем під час митного оформлення товару документи повністю спростовують будь який сумнів відповідача щодо наявності розбіжностей в поданих до митного оформлення документах, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, та містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
Неподання декларантом під час митного оформлення товару додаткових документів у вигляді бухгалтерської документації по причині їх відсутності на момент розмитнення товару, та за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості (постанова Верховного Суду від 30.10.2018 в справі №826/25605/15).
Крім того вказано, що відповідачем не відображено у рішенні про коригування митної вартості товару будь-яких претензій чи зауважень щодо якості звіту по вартості Хмельницької торгово-промислової палати №22-05/89 від 02.02.2022, тому відповідач не може посилатись на ці обставини, доводячи правомірність своїх дій.
Відповідач в апеляційній скарзі похвилинно відображає час подання позивачем документів митному органу і звертає увагу на короткий проміжок часу, між тим не зазначає які при i цьому позивачем порушенні норми діючого законодавства України щодо термінів подання документів під час митного оформлення товару.
V. РУХ СПРАВИ У СУДІ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ
Ухвалою суду від 12.01.2023 відкрито апеляційне провадження у справі та призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції прийняте у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, а в матеріалах справи достатньо доказів для прийняття законного і обгрунтованого рішення, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження на підставі п.3 ч.1  ст.311 КАС України.
VІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
22.11.2021 між позивачем – приватним підприємством "ТУРФЛОРА», та компанією «ALIM YILMAZ TARIM CICEKCILIK TAS. INS. GID. TURZ. TIC. SAN. ITH. IHR. LTD. STI.» укладений зовнішньоекономічний контракт №6, відповідно до пункту 1.1 якого продавець зобов`язується поставляти зрізи живих квітів, цитруси, фрукти, овочі, городні рослини, кімнатні рослини у горщиках на умовах цього контракту; найменування, вартість і кількість товару визначається згідно з інвойсом на кожну партію товару. 
Відповідно до умов контракту, продавець може використовувати тару та пакування для товару як свою, так й інших виробників пакувальних матеріалів, використання яких продавцем не впливає на вартість поставленого товару (пункт 1.2 контракту); асортимент і кількість товарів, що поставляються відповідно до цього контракту, визначаються замовленням покупця для певної поставки, надісланим по факсу, електронною поштою чи телефоном (пункт 2.1 контракту); загальна сума контракту визначається загальної сумою всіх інвойсів (пункту 2.3 Контракту); товар поставляється на умовах Інкотермс 2010 СРТ Старокостянтинів, Україна (пункт 5.3 контракту); датою поставки вважається дата оформлення вантажної митної декларації (пункт 5.4 контракту); товар супроводжується такими документами: інвойс, CMR, фіто-карантинний сертифікат (пункт 5.5 контракту); розрахунки по цьому контракту здійснюються в доларах США шляхом банківського переказу на рахунок, вказаний продавцем, протягом 180 днів з моменту оформлення вантажно-митної декларації (пункт 6.2 контракту).  
Відповідно до зазначеного контракту  компанія «ALIM YILMAZ TARIM CICEKCILIK TAS. INS. GID. TURZ. TIC. SAN. ITH. IHR. LTD. STI.» поставила позивачу товар, вказаний у інвойсі №ALM2022000000018 від 29.01.2022 на загальну 8187,24 доларів США, а саме: зрізані свіжі квіти з 1 листопада до 31 травня: - гвоздики "стандарт" - 298800 штук, придатні для складання букетів, різного кольору, необроблені, нефарбовані; розмір рослини 60-70см; зрізані свіжі квіти з 1 листопада до 31 травня: придатні для складання букетів, різного кольору, не оброблені, не фарбовані: - гербери (GERBERA), розмір рослини 45-65см - 5520шт.; зрізані свіжі квіти з 1 листопада до 31 травня: придатні для складання букетів, різного кольору, не оброблені, не фарбовані: - турецька гвоздика (DIANTHUS BARBATUS) - 7000шт., розмір рослини 45-60см; зрізані свіжі квіти з 1 листопада до 31 травня: придатні для складання букетів, різного кольору, не оброблені, не фарбовані: - гіпсофіла (GYPSOPHILA) - 3400шт., розмір рослини 70-80см; зрізані гілки без квіток і пуп`янків, придатні для складання букетів, свіжі: - Аспарагус (Asparagus) - 1000шт., розмір рослини 50-75см; зрізані свіжі квіти з 1 листопада до 31 травня: - хризантеми (CHRYSANTHENUM) - 4500шт., придатні для складання букетів, різного кольору, необроблені, нефарбовані; розмір рослин 60-70см.
З метою здійснення митного оформлення зазначеного товару до Хмельницької митниці подана електронна митна декларація типу ІМ40ДЕ №UA400040/2022/002961, у якій митна вартість товару визначена за основним методом, за ціною зовнішньо-економічного контракту №6.
До вказаної МД позивач надав: рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial invoice) ALM2022000000018 від 29.01.2022; автотранспортну накладну (Road consignment note) CR026548 від 29.01.2022; декларацію про походження товару (Declaration of origin); книжку МДП (TIR carnet) XF.85072744; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 05.01.2022; зовнішньоекономічний договір (контракт) 6 від 22.11.2021; договір про надання послуг митного брокера 4 від 05.01.2021; інформацію про позитивні результати державних видів 8171347 від 02.02.2022.
Під час перевірки правильності визначення митної вартості товару за МД №UА400040/2022/002961 від 02.02.2022 відповідачем встановлена невідповідність заявленої митної вартості товару вимогам Меморандуму про взаєморозуміння та співробітництво, укладеного між Держмистлужбою та громадською спілкою "Асоціація фруктово-овочевих, квітково-рослинних імпортерів, виробників, експортерів сільськогосподарських та інших товарів" (далі – Меморандум), на виконання якого на FTP-сервері публікується цінова інформація на окремі товари, та інформації про митну вартість подібних товарів, оформлених 26.01.2022 (МД №UА100320/2022/381149).
Зокрема, по товару №1 та №3 – "гвоздики та турецькі гвоздики" (код згідно з УКТ ЗЕД 0603120090), країна походження: Туреччина, заявлений рівень митної вартості – 0,86 і 2,00дол.США/кг відповідно, не відповідає рівню цін на товар згідно з Меморандумом – 2,4дол.США/кг; по товару №2, №4 – "гербери та гіпсофіла" (код згідно з УКТ ЗЕД 0603197090), країна походження: Туреччина, заявлений рівень митної вартості – 0,82 та 0,8дол.США/кг відповідно, не відповідає рівню цін на товар згідно з Меморандумом – 5,6дол.США/кг; по товару №6 – "хризантеми" (код згідно з УКТ ЗЕД 0603140090), країна походження: Туреччина, заявлений рівень митної вартості – 0,35дол.США/кг, не відповідає рівню цін на товар згідно з Меморандумом – 5,6дол.США/кг.
Крім того, за наявною в митному органі інформацією, митні оформлення подібних товарів здійснювались 26.01.2022 (МД №100320/2022/381149) за рівнем митної вартості значно вищим, ніж заявлено у МД, а саме: товар №1 та №3 – "гвоздики та турецькі гвоздики" (код згідно з УКТ ЗЕД 0603120090, країна походження: Туреччина) – 2,41дол.США/кг; товар №2, №4 – "гербери та гіпсофіла" (код згідно з УКТ ЗЕД 0603197090, країна походження: Туреччина) – 5,6дол.США/кг; товар №6 – "хризантеми" (код згідно з УКТ ЗЕД 0603140090, країна походження: Туреччина) – 5,6дол.США/кг.
У зв`язку з розбіжностями у документах, поданих до митного оформлення (номер рахунка-фактури, зазначений у копії митної декларації країни відправлення, не відповідав номеру рахунку-фактури, поданому до митного оформлення (графи 44 відповідних митних декларацій), а також відсутністю в цих документах інформації щодо окремих складових митної вартості товарів, що суперечить положенням частини 2 статті 53 МКУ, відповідач надіслав декларанту повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості від 02.02.2022 з пропозицією для підтвердження заявленої митної вартості надати: 1) якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) за наявності, – інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації товару; 3) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 4) якщо здійснювалось страхування – страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У відповідь на вказане повідомлення декларант повідомив, що всі основні документи, які підтверджують митну вартість товару, надано. Інших документів, що підтверджують митну вартість товару, надати немає змоги.
У наступних електронних повідомленнях відповідач, у зв`язку зі спрацюванням профілю ризику СУР, запропонував позивачу відповідно до частини 3 статті 53 МКУ, для підтвердження числового значення митної вартості товарів протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та /або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У відповідь на вказані пропозиції декларант надав додаткові документи: звіт по вартості Хмельницької торгово-промислової палати від 02.02.2022 №22-05/89 з додатками: прайс-листом товаропостачальника, отриманим 02.02.2022 на запит Хмельницької ТПП від 01.02.2022, роздруківкою скрін-шоту листування між Хмельницькою ТПП і постачальником; листи товаропостачальника від 02.02.2022 щодо ціни на товар.
Розглянувши подані, в тому числі додатково, документи, відповідач надіслав позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації UA400040/2022/000098 та прийняв рішення про коригування митної вартості від 02.02.2022 №UA400000/2022/000016/2, в якому серед іншого зазначено, що документи, подані згідно з частиною 2 та частиною 3 статті 53 МК України, містять розбіжності, в тому числі в частині реквізитів рахунка-фактури, зазначених в копії МД країни відправлення та в поданих до митного оформлення.
Вважаючи зазначене рішення неправомірним, позивач звернувся до суду з цим позовом.
VІІ. ПОЗИЦІЯ СЬОМОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО АДМІНІСТРАТИВНОГО СУДУ
Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції за такими доводами.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно пункту 190.1 статті 190 ПК України базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу III Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.
За визначенням частини 1 статті 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою (частина 1 статті 52 МК України ).
Положеннями частин 4 та 5 статті 58 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Частинами 1 та 2 статті 53 МК України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи (частина 3 статті 53 МК України).
Відповідно до частини 1 статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Частиною 5 статті 54 МК України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
Отже, право митниці витребувати додаткові документи у декларанта з метою вчинення наступних дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товарів, виникає за наявності  у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості декларантом. При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Встановивши відсутність достатніх відомостей, які підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Такий висновок суду відповідає правовій позиції в подібних правовідносинах, викладеній в постановах Верховного Суду від 09.04.2019 по справі №825/1575/17, від 25.03.2021 по справі № 815/3626/17.
Вказані висновки застосовувались Сьомим апеляційним адміністративним судом, зокрема, у постановах від 17.10.2022 у справі № 560/4198/22, від 09.02.2023 у справі № 560/8336/22.
Аналогічні висновки були викладені Сьомим апеляційним адміністративним судому постановах, зокрема, від 22.11.2022 у справі № 560/5292/22, від 21.02.2023 у справі № 560/7230/22 у аналогічних спорах між цими сторонами. 
Згідно з частиною 6 статті 54 МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно матеріалів справи, за умовами зовнішньоекономічного контракту від 22.11.2021 №6, товар поставляється на умовах Інкотермс 2010 СРТ Старокостянтинів, Україна, а його вартість визначається в інвойсі на кожну партію товару.
Поставка на умовах СРТ Інкотермс 2010 (англ. Carriage Paid To) (...named place of destination), або Фрахт/перевезення оплачені до (...назва місця призначення) означає, що продавець зобов`язаний доставити товар названому йому перевізнику та оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення.
Отже, поставка на умовах СРТ Інкотермс 2010 не передбачає обов`язку позивача, як покупця товару щодо оплати послуг з перевезення та страхування товару до позивача та, відповідно, обов`язку отримання від продавця товару документів, які підтверджують зазначені витрати. 
Колегія суддів приймає доводи позивача про те, що використовуючи під час митного контролю повноваження щодо отримання від декларанта додаткових документів, які підтверджують числові значення митної вартості товару, поставленого на умовах СРТ Інкотермс 2010, задекларованого в митній декларації UA400040/2022/002961, відповідач не мав підстав покладати на позивача обов`язок щодо надання для підтвердження числових значень вартості товару транспортних (перевізних) документів, страхових документів, а також документів, які містять відомості про вартість страхування.
Відповідно, ненадання позивачем  під час митного контролю документів, які підтверджують вартість страхування та перевезення товару, поставленого на умовах СРТ Інкотермс 2010, не може слугувати підставою для відмови у митному оформленні зазначеного товару за вартістю, визначеною за першим методом (за ціною контракту).
Стосовно доводів апелянта про недостовірність відомостей щодо митної вартості товарів (квітів), придбаних позивачем у компанії «ALIM YILMAZ TARIM CICEKCILIK TAS. INS. GID. TURZ. TIC. SAN. ITH. IHR. LTD. STI.» на підставі зовнішньоекономічного контракту №6, колегія суддів зазначає наступне.
Частиною сьомою статті 54 МК України встановлено, що у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Згідно статті 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника .
Як вбачається з матеріалів справи, для митного оформлення імпортованого товару позивач надав документи, що передбачені частиною 2 статті 53 МК України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої та п`ятої статті 58 МК України.
При цьому відповідачем не підтверджено жодними доказами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей в частині вартості товару, ознак підробки або відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена за ці товари.
Доводи скаржника про розбіжності в документах, поданих до митного оформлення (номер рахунка-фактури, зазначений у копії митної декларації країни відправлення, не відповідав номеру рахунка-фактури, поданому до митного оформлення), невідповідність задекларованої позивачем вартості товару вимогам Меморандуму про взаєморозуміння та співробітництво та різницю у підписах керівника турецької компанії на товаросупровідних документах та на листах надісланих позивачу є безпідставними, оскільки відповідачем не надані докази того, що вказані розбіжності впливають на числове значень митної вартості товарів.
Стосовно того, що витрати на страхування та транспортування не включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінюваний товар, та не були заявлені декларантом як складова митної вартості, судом першої інстанції вірно враховано, що умовами поставки товару CРТ Інкотермс 2010, за якими товар постачався позивачу, оплата видатків на транспортування товару до місця призначення та страхування товару є обов`язком продавця. Витрати щодо транспортування та страхування товару здійснено продавцем і додатково декларантом не сплачувалися. Крім того, правила Інкотермс 2010 не передбачають обов`язкового надання покупцю (декларанту) документів щодо страхування товару, а лише на його вимогу (а такої вимоги не було). Надання вказаних документів митним органам України не передбачено також і міжнародними документами з митної справи.
Таким чином позивач при подачі документів надав всі необхідні та достатні документи, що дають змогу визначити всі складові митної вартості товару, та містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару. В свою чергу, митний орган не довів, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції , що митним органом оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення прийняті без урахуванням усіх обставин та без дотриманням норм чинного законодавства, а тому наявні правові підстави для задоволення позову повністю шляхом визнання протиправними та скасування рішення від 02.02.2022 №UА400000/2022/000016/2 про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА400040/2022/000098.
VІІІ. ВИСНОВОК ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку, та прийняв законне і обґрунтоване рішення, висновки суду відповідають обставинам справи, а тому підстав для його скасування не вбачається.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Хмельницької митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 26 серпня 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до ст. 325 КАС України та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України. 

Головуючий	 	 	Ватаманюк Р.В.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Сапальова Т.В.    Капустинський М.М.