ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 538/667/21  Номер провадження 22-ц/814/201/23	Головуючий у 1-й інстанції Цімбота Л. Г.  Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 січня 2023 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
Головуючого судді Бутенко С. Б.
Суддів Обідіної О. І., Прядкіної О. В., 
за участю секретаря: Ракович Д. Г.
розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 
на ухвалу Лохвицького районного суду Полтавської області від 19 травня 2022 року у складі судді Цімботи Л. Г.
у цивільній справі за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Заводська міська рада Миргородського району Полтавської області, приватний нотаріус Лохвицького районного нотаріального округу Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Жук Тетяна Павлівна про визнання заповіту недійсним,
в с т а н о в и в:
Ухвалою Лохвицького районного суду Полтавської області від 19 травня 2022 року на підставі частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Заводська міська рада Миргородського району Полтавської області, приватний нотаріус Лохвицького районного нотаріального округу Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Жук Тетяна Павлівна про визнання заповіту недійсним.
Роз`яснено позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.
Ухвала суду мотивована повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого позивача у справі. 
Не погодившись з даною ухвалою, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу районного суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що ухвала суду прийнята з надмірним проявом формалізму та не відповідає вимогам сьогодення під час дії воєнного стану та обмежує доступ громадян до правосуддя.
Вказує на помилковість висновків суду про повторну неявку в судове засідання сторони позивача, як підставу для залишення позову без розгляду, оскільки її представником подавались до суду заяви про відкладення розгляду справи 19 квітня та 19 травня 2022 року у зв`язку із військовою агресією рф та участю адвоката у розгляді кримінального провадження в Миргородському міськрайонному суді Полтавської області, що підтверджується доданою копією судової повістки з відміткою про присутність адвоката Яковенка Г. М. в іншому суді, що є поважними причинами неявки в судові засідання у цій справі. 
Вважає, що її неявка в судові засідання була обумовлена виключно поважними причинами та за наявності відповідних заяв представника позивача, дублювання яких позивачем було недоцільним.
Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.
Колегія суддів апеляційного суду, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги.
За правилами частин першої, другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Пунктом 6 частини першої статті 374 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права (пункт 4 частини першої статті 379 ЦПК України).
По справі встановлено, що у квітні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог: Заводська міська рада Миргородського району Полтавської області, приватний нотаріус Лохвицького районного нотаріального округу Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Жук Т. П., в якому просила визнати недійсним заповіт, складений ІНФОРМАЦІЯ_1 її батьком - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та з метою доведення обставин заявлених позовних вимог просила суд призначити по справі посмертну судово-психіатричну експертизу та витребувати від відповідача та третьої особи приватного нотаріуса Жук Т. П. докази, які не можуть бути самостійно надані позивачем. 
Ухвалою Лохвицького районного суду Полтавської області від 09 червня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 14:00 год. 23 червня 2021 року.
23 червня 2021 року підготовче засідання у справі відкладено на 10:00 год. 29 липня 2021 року у зв`язку з неявкою в судове засідання приватного нотаріуса Лохвицького районного нотаріального округу Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) Жук Т. П. та відсутністю доказів її належного повідомлення про час та місце розгляду справи.
29 липня 2021 року підготовче судове засідання відкладено на 10:00 год. 13 серпня 2021 року у зв`язку неможливістю проведення судового засідання в режимі відеоконференції за участю позивача ОСОБА_1 через технічні проблеми з відеозв`язком.

Ухвалою Лохвицького районного суду Полтавської області від 13 серпня 2021 року виключено Пісківську сільську раду Лохвицького району зі складу учасників справи.
13 серпня 2021 року підготовче судове засідання відкладено на 11:00 год. 27 серпня 2021 року у зв`язку з витребуванням доказів у справі.
Ухвалою суду від 27 серпня 2021 року призначено по справі посмертну судово-психіатричну експертизу, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.
Ухвалою Лохвицького районного суду Полтавської області від 11 жовтня 2021 року поновлено провадження у справі, призначено підготовче засідання на 14:00 год. 03 листопада 2021 року.
03 листопада 2021 року підготовче судове засідання було відкладено на 14:00 год. 22 листопада 2021 року за клопотанням представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Яковенка Г. М. для підготовки свідків та доказів у справі.
22 листопада 2021 року підготовче судове засідання відкладено на 10:00 год. 14 грудня 2022 року.
Ухвалою суду від 14 грудня 2021 року підготовче провадження було закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 13:00 год. 31 січня 2022 року.
31 січня 2021 року на електронну адресу суду першої інстанції надійшла заява представника ОСОБА_1 - адвоката Яковенка Г. М. про відкладення розгляду справи у зв`язку з його хворобою у зв`язку з чим розгляд справи відкладено на 10:00 год. 21 лютого 2022 року.
Позивач та її представник брали участь у судовому засіданні 21 лютого 2022 року, у якому ОСОБА_1 надала суду свої пояснення та судом були допитані свідки, викликані за клопотанням сторони позивача, що з`явилися до суду. Для допиту інших свідків, про виклик яких клопотала сторона позивача і явку яких зобов`язувалася забезпечити, суд відклав судове засідання на 10:00 год. 16 березня 2022 року, про що учасники справи були повідомлені.
16 березня 2022 року судовий розгляд справи не відбувся за клопотанням обох сторін у зв`язку із запровадженням в Україні воєнного стану.
У судові засідання 19 квітня 2022 року та 19 травня 2022 року позивач ОСОБА_1 не з`явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена шляхом надсилання судової повістки про виклик у SMS-повідомленнях, про отримання яких вона надала свою згоду у письмовій заяві від 22.04.2021, вказавши свій номер телефону. 
Представник позивача адвокат Яковенко Г. М. повідомив суд про неможливість прибуття в судові засідання 19 квітня та 19 травня 2022 року з поважних причин, надіславши до суду клопотання від 18.04.2022 про відкладення розгляду справи у зв`язку з військовим вторгненням рф на територію суверенної України та запровадженням воєнного стану, та клопотання від 18.05.2022 про відкладення розгляду справи у зв`язку з його участю у розгляді кримінального провадження у той же день та час у Миргородському районному суді Полтавської області. 
У судовому засіданні 19 травня 2022 року представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Панченко О. І. заявив клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою належним чином повідомленого позивача, яке задоволено судом.
Залишаючи без розгляду позов ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що поважність причин неявки позивача враховується при першій неявці, а наслідки, передбачені частиною п`ятою статті 223 ЦПК України та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України застосовуються судом у всіх випадках повторної неявки позивача до суду незалежно від поважності причин його відсутності. Такий наслідок неявки позивача є імперативним, тобто застосовується у всіх випадках повторної неявки, незалежно від того чи є можливість вирішити спір по суті.
Надаючи оцінку таким висновкам суду першої інстанції, колегія суддів апеляційного суду виходить з наступного.
Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Наведена норма свідчить, що справедливий та своєчасний розгляд справ судом нерозривно пов`язаний з принципами верховенства права та належного здійснення правосуддя, що є основоположними елементами права на справедливий суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Згідно пунктів 1, 2 частини другої, пунктів 1, 2 частини третьої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні у разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. 
Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки, повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.
За змістом частини п`ятої статті 223 ЦПК України залишення позовної заяви без розгляду судом допускається у разі повторної неявки в судове засідання позивача без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. 
Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.
Застосування процесуальних наслідків неявки в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про день, час та місце розгляду справи, належить до судової дискреції, коли суд з певною свободою розсуду може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. 
При цьому межі розсуду суду мають оцінюватися на предмет дотримання фундаментальних вимог верховенства права, зокрема, щодо співмірності (пропорційності) тій меті, за якою законом передбачене відповідне обмеження, або яке відбулось унаслідок застосування розсуду суду. 
Пропорційність є загальною умовою для вирішення всіх процесуальних питань у межах дискреційних повноважень і повинна належно застосовуватись на кожній стадії правозастосування. 
Оцінюючи дотримання принципу пропорційності, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Для цілей дотримання принципу верховенства права суд повинен обирати такий варіант вирішення спірного питання, який є максимально доцільним та справедливим у відповідній ситуації, а обраний ним процесуальний наслідок розгляду відповідного клопотання, як результат реалізації наданих йому дискреційних повноважень, завжди вимагає мотивації зробленого вибору.
Заявляючи клопотання про відкладення розгляду справи після початку повномасштабного військового вторгнення рф та запровадження в Україні воєнного стану, представник позивача вказував, що ці обставини перешкоджають його явці до суду в м. Лохвиця, що знаходиться за межами його місцезнаходження в м. Миргород, а обмеження кількості палива на АЗС суттєво ускладнює заправку власного автомобіля. Розгляд справи просив відкласти до скасування дії воєнного стану. 
24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022, від 18 травня 2022 року № 341/2022, від 12 серпня 2022 року № 573/2022, від 7 листопада 2022 року № 757/2022 строк дії воєнного стану в України продовжувався на 30 та 90 діб відповідно.
Згідно з частиною першою статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Верховний Суд на сайті Судової влади України оприлюднив інформацію щодо особливостей здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, зокрема, зауважив, що навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмеженим. Відповідно до статті 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно прийматимуться рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом. Справи, які не є невідкладними, розглядатимуться лише за наявності письмової згоди на це всіх учасників судового провадження. Не можуть бути відкладеними судові засідання, на яких має розглядатися питання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. З метою забезпечення безпеки учасників судових процесів і відвідувачів судів припиняється проведення особистого прийому громадян керівництвом суду й обмежується допуск у судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань. Якщо суд не припинив здійснювати судочинство, учасники судових процесів мають можливість подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.
Рада Суддів України 02 березня 2022 року опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, зокрема: а) відкладати розгляд справи (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, оскільки велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи чи не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя; б) справи, які не є невідкладними, розглядати лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження; в) роз`яснювати громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із воєнними діями та можливість розгляду справ в режимі відеоконференції; для цього учасники справи мають заявити про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. 
Стаття 3 Конституції України визначає, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Ураховуючи наведене, а також те, що позивачка постійно цікавилася розглядом справи, який тривав понад рік, брала активну участь в судових засіданнях у підготовчому провадженні та розгляді справи по суті, в судовому засіданні 21 лютого 2022 року надала суду свої пояснення, проте, з незалежних від неї об`єктивних причин, початком воєнної агресії російської федерації проти України була позбавлена можливості прийняти участь у подальших судових засіданнях і належним чином уповноважений її представник повідомляв суд про наявність об`єктивних перешкод для явки сторони позивача у судові засідання, починаючи з 16 березня 2022 року, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції безпідставно не взяв до уваги дані обставини та проявивши надмірний формалізм застосував положення пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, що є порушенням права позивача на справедливий судовий захист.
Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про скасування оскаржуваної ухвали суду та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись статтями 367, 374, 379, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 - задовольнити.
Ухвалу Лохвицького районного суду Полтавської області від 19 травня 2022 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя                                                                С. Б. Бутенко

Судді                                                                                О. І. Обідіна

О. В. Прядкіна