Постанова                                                
Іменем України
 
01 лютого 2023 року
м. Київ
 
справа № 210/5713/20

провадження № 61-7691св22
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Червинської М. Є., 
суддів: Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Тітова М. Ю.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідачі: публічне акціонерне товариство «АрселорМіттал Кривий Ріг», Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 липня 2022 року у складі колегії суддів: Остапенко В. О., Бондар Я. М., Зубакової В. П.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
ІСТОРІЯ СПРАВИ
 
Короткий зміст позовних вимог
 
У жовтні 2020 року  ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» (далі - 
ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг»), Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про встановлення факту нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом.
 
Позов мотивовано тим, що під час зміни з 19 год. 00 хв. 10 грудня 2007 року до 07 год. 00 хв. 11 грудня 2007 року з її батьком, складачем потягів 
ОСОБА_2 , під час виконання роботи по зупинці вагонів гальмівними башмаками на 15-му залізничному шляху станції «Аглофабрика», стався нещасний випадок, в результаті якого ОСОБА_2 загинув. 
 
Згідно висновку судово-медичного дослідження від 12 грудня 2007 року 
№ 3044 смерть складача потягів 5-го розряду залізничного цеху № 1 
ВАТ «АрселорМітгал Кривий Ріг» ОСОБА_2 настала від ураження технічним електричним струмом, що є причиною смерті.
 
28 січня 2008 року начальником Криворізького гірничо-промислового територіального управління Держгірпромнагляду України Чередніченком О. С. затверджено акт № 3 про нещасний випадок на підприємстві, не пов`язаний з виробництвом за формою НПВ.
 
У період з 13 березня 2008 року по 03 червня 2008 року комісією розслідування обставин та причин нещасного випадку, призначеною згідно з наказом по Криворізькому гірничопромисловому територіальному управлінню Держгірпромнагляду України від 13 березня 2008 року № 31-р, проведено повторне спеціальне розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався у кабельній галереї на відмітці +3,6 м, яка розташована поряд з 15-м залізничним шляхом станції «Аглофабрика» ВАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг». За результатами розслідування комісією розслідування обставин та причин нещасного випадку 03 червня 2008 року було прийнято рішення, яке затверджено Актом № 22 від 04 червня 2008 року про нещасний випадок на підприємстві, не пов`язаний з виробництвом, про те, що нещасний випадок зі смертельним наслідком з складачем потягів 5-го розряду залізничної цеху № 1 ВАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_2 не пов`язаний з виробництвом, випадок взято на облік, як не пов`язаний з виробництвом.
 
Згідно висновків комісії, порушення вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів з охорони праці з боку посадових осіб залізничного цеху № 1, а також відповідальних осіб, комісія не вбачає.
 
Позивач вважала, що з її батьком стався нещасний випадок, який пов`язаний з виробництвом, але розслідування здійснено з метою приховати факт нещасного випадку. Комісією не досліджено причини нещасного випадку, в Акті форми Н-5 не описано обставини та факти, на підставі яких зроблено висновок комісії. 
 
Позивачка вказувала, шо на час нещасного випадку на підприємстві були відсутні Правила внутрішнього трудового розпорядку. Однією з причин нещасного випадку, що стався 11 грудня 2007 року був психофізіологічно незадовільний стан здоров`я батька. На підприємстві, на час нещасного випадку, був відсутній відповідний стандарт, який чітко регламентує порядок відсторонення працівників з симптомами захворювань від виконання трудових обов`язків при зверненні до фельдшерів здравпунктів. 
 
Фельдшер здравпункту підприємства, до якої звернувся її батько, встановила непрацездатність, викликану симптомами захворювання, але не доставила його в поліклініку медсанчастини підприємства або інший лікувально-профілактичний заклад міста, внаслідок чого її батько продовжував виконувати трудові обов`язки. 
 
Підприємством допущено відкритий доступ до кабельної галереї, де знаходиться струмоведучий електричний кабель напругою 6000 Вольт, яка є смертельною для людини. Представники профспілки, які приймали участь у розслідуванні, або знайомилися з матеріалами спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком, дійшли висновку, що даний нещасний випадок пов`язаний з виробництвом.
 
Позивачка вважала, що комісія, визначивши, що даний нещасний випадок не поширюється на пункти 14, 15, 16, 17 Порядку, вийшла за межі своєї компетенції, встановленої Порядком. Висновки Акту № 22 від 04 червня 
2008 року є непереконливими, не спростовують вищенаведені доводи, що нещасний випадок з ОСОБА_2 , пов`язаний з виробництвом. Згідно з записами в трудовій книжці, ОСОБА_2 до моменту смерті, перебував у трудових відносинах з ВАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг».
 
На підставі наведеного ОСОБА_1 , з урахуванням уточнень, просила визнати інформацію викладену в Акті № 22 форми НПВ, затвердженого 04 червня 
2008 року начальником Криворізького гірничопромислового територіального управління Держгірпромнагляду Чередніченко О. Є. недостовірною; встановити факт нещасного випадку, що стався 11 грудня 2007 року зі складачем потягів залізничного цеху №1 ВАТ «АреслорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_2 , таким, що пов`язаний з виробництвом.
 
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
 
Рішенням Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 жовтня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.
 
Ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з їх недоведеності.
 
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 05 липня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено.
 
Рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 жовтня 2021 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позовні вимоги задоволено.
 
Визнано нещасний випадок, який стався з ОСОБА_2 11 грудня 2007 року о 01 год. 30 хв. у кабельній галереї на відмітці +3,6 м, яка розташована поряд з 15-м залізничним шляхом станції «Аглофабрика» ВАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», під час виконання трудових обов`язків таким, що пов`язаний з виробництвом.
 
Визнано недійсним та скасовано Акт № 22 форми НПВ, затверджений 
04 червня 2008 року, складений спеціальною комісією, утвореною наказом Криворізького гірничопромислового територіального управління Державного комітету з промислової безпеки охорони праці та гірничого нагляду від 
13 березня 2008 року № 31-р, за результатами повторного розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 11 грудня 
2007 року з ОСОБА_2 .
 
Постанова суду мотивована тим, що нещасний випадок із складачем потягів 5-го розряду залізничного цеху № 1 ВАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» 
ОСОБА_2 стався під час виконання ним трудових обов`язків, у період його перебування на території підприємства відповідача та протягом робочого часу ОСОБА_2 , що свідчить про те, що те, що нещасний випадок із ОСОБА_2 стався під час виконання ним трудових обов`язків та є таким, що пов`язаний з виробництвом, оскільки містить достатньо обставини, за наявності яких нещасний випадок, відповідно до пункту 14 Порядку № 1112, визнається таким, що пов`язаний з виробництвом.
 
Висновок комісії з розслідування нещасних випадків на виробництві про те, що ОСОБА_2 самовільно покинув своє робоче місце не повідомивши про це безпосереднього керівника, проникнув до кабельної галереї, що не є його робочим місцем, та не пов`язана з виконання ним його трудових обов`язків, тому на вказаний нещасний випадок з складачем потягів 5-го розряду залізничного цеху № 1 ОСОБА_2 не поширюються пункти 14, 15, 16, 17 «Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» колегія суддів вважала помилковим, оскільки наведені в Акті спеціального розслідування нещасного випадку № 22 від 03 червня 2008 року обставини свідчать про те, що адміністрацією залізничного цеху № 1 проводиться недостатній контроль за використанням робочого часу працівниками цеху, та за додержанням працівниками вимог нормативних актів про охорону праці.
 
Також колегія суддів вважала безпідставним висновок комісії з розслідування нещасних випадків на виробництві про те, що нещасний випадок зі смертельним наслідком зі складачем потягу 5-го розряду залізничного цеху № 1 ОСОБА_2 стався під час здійснення ним спроби використання в особистих цілях кабельно-провідникової продукції, що належить і експлуатується підприємством, оскільки постановою Дзержинського РВ КМУ УМВС України в Дніпропетровській області від 
08 квітня 2008 року в порушенні кримінальної справи за фактом пошкодження кабельної продукції відмовлено.
 
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги
 
08 серпня 2022 року Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області через засоби поштового зв?язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій, з урахуванням уточненої редакції касаційної скарги, просить скасувати постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 липня 2022 року та залишити в силі рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 жовтня 2021 року.
 
Касаційна скарга, з урахуванням уточненої редакції, мотивована тим, що саме комісія з проведення розслідування нещасного випадку є спеціальним суб?єктом, який встановлює факт пов?язаності чи не пов?язаності нещасного випадку з виробництвом і саме з цих підстав апеляційний суд повинен був відмовити у задоволені позовних вимог.
 
Доводи інших учасників справи
 
09 листопада 2022 року ОСОБА_1 , через засоби поштового зв?язку подала до Верховного Суду відзив, у якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 липня 
2022 року - без змін.
 
Рух касаційної скарги та матеріалів справи
 
Ухвалою Верховного Суду від 06 жовтня 2022 року відкрито касаційне провадження у даній справі та витребувано матеріали цивільної справи з Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.
 
21 листопада 2022 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.
 
Ухвалою Верховного Суду від 28 листопада 2022 року справу призначено до судового розгляду. 
 
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ У СКЛАДІ КОЛЕГІЇ СУДДІВ ДРУГОЇ СУДОВОЇ ПАЛАТИ КАСАЦІЙНОГО ЦИВІЛЬНОГО СУДУ 
 
Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Частиною першою статті 400 ЦПК України встановлено, що переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Перевіривши доводи касаційної скарги, врахувавши аргументи, наведені у відзиві на касаційну скаргу, Верховний Суд дійшов таких висновків.
 
Фактичні обставини справи
 
Судами попередніх інстанцій встановлено, що  ОСОБА_3 є дочкою 
ОСОБА_2 .
 
Батько ОСОБА_3 - ОСОБА_2 працював складачем потягів 5-го розряду залізничного цеху № 1 ВАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», загальний стаж роботи - 16 років 6 місяців, на підприємстві та в залізничному цеху № 1 за професією «складач потягів» 5 років 9 місяців. 
 
ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Смерть настала від ураження технічним електричним струмом, що і стало причиною смерті.
 
За результатами проведеного спеціального розслідування спеціальною комісією складено акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком, що стався 11 грудня 2007 року о 01 год. 
30 хв., за формою Н-5 від 03 червня 2008 року та акт від 03 червня 2008 року про нещасний випадок на підприємстві, не пов`язаний з виробництвом, за формою НПВ, які 04 червня 2008 року затверджені начальником Криворізького гірничопромислового територіального управління Держгірпромнагляду - Чередніченком О. С.
 
У відповідності до висновків, викладених в акті за формою Н-5 від 03 червня 2008 року, нещасний випадок зі смертельним наслідком із складачем потягів 5-го розряду залізничного цеху № 1 ОСОБА_2 стався під час здійснення ним спроби крадіжки кабельної продукції у кабельній галереї, що розташована поряд з 15-м залізничним шляхом станції «Аглофабрика», що не є його робочим місцем, та не пов`язана з виконанням ним своїх трудових обов`язків.
 
В акті зазначено, що комісія не вбачає посадових осіб підприємства, відповідальних за нещасний випадок смертельним наслідком з складачем потягів 5-го розряду залізничного цеху № 1 ВАТ «АрселорМітгал Кривий Ріг» ОСОБА_2 .
 
Звертаючись до суду з даним позовом, позивач посилалась на те, що нещасний випадок, який стався з її батьком ОСОБА_2 11 грудня 
2007 року на підприємстві відповідача, пов`язаний з виробництвом, але розслідування здійснено з метою приховати факт нещасного випадку, тому позивач просила суд встановити факт нещасного випадку, що стався 
11 грудня 2007 року зі складачем потягів залізничного цеху № 1 
ВАТ «АреслорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_2 , таким, що пов`язаний з виробництвом.
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
 
Вирішуючи спір по суті та задовольняючи його, апеляційний суд виходив із доведеності та обґрунтованості заявлених позовних вимог.
 
Проте, колегія суддів не може погодитися з таким висновком суду апеляційної інстанції.
 
У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
 
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення не відповідає.
 
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
 
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
 
Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.
 
Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
 
Згідно частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
 
Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
 
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша стаття 5 ЦПК України)
 
Відповідно до статті 153 КЗпП України (у редакції, чинній на час настання нещасного випадку) забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці  покладається на власника або уповноважений ним орган. Умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування  та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником,  а також санітарно-побутові умови повинні  відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці. Власник або  уповноважений  ним  орган  повинен впроваджувати сучасні  засоби  техніки  безпеки,  які  запобігають   виробничому травматизмові,  і  забезпечувати  санітарно-гігієнічні  умови,  що запобігають виникненню професійних  захворювань  працівників.
 
Відповідно статті 14 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» (тут і далі - у редакції, чинній на час настання нещасного випадку) нещасний випадок - це обмежена  в  часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або  настала смерть.
 
У відповідності статті 22 Закону України «Про охорону праці» (у редакції, чинній на час настання нещасного випадку) роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік  нещасних  випадків,  професійних   захворювань   і   аварій відповідно  до  положення,  що  затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. 
 
За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. 
 
У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. 
 
Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку. 
 
Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах, визначається Порядком розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року № 1112, який діяв на час смерті потерпілого при виконанні трудових обов?язків.
 
Отже, за змістом вказаних норм роботодавець повинен організувати розслідування нещасного випадку, для чого зобов`язаний негайно своїм наказом утворити комісію з розслідування нещасного випадку.
 
Розслідування проводиться у разі раптового погіршення стану здоров`я працівника або особи,  яка забезпечує себе  роботою самостійно,   одержання  ними  поранення,  травми,  у  тому  числі внаслідок тілесних ушкоджень,  заподіяних іншою  особою,  гострого професійного   захворювання   і  гострого  професійного  та  інших отруєнь,  одержання теплового удару,  опіку,  обмороження,  у разі утоплення,  ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням,  одержання  інших  ушкоджень  внаслідок   аварії, пожежі, стихійного лиха (землетруси, зсуви, повені, урагани тощо), контакту  з  представниками  тваринного  і  рослинного  світу,  що призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення  його  на  іншу  (легшу) роботу  не  менш  як  на  один  робочий  день,  у  разі  зникнення працівника під час виконання ним трудових обов`язків,  а  також  у разі смерті працівника на підприємстві (стаття 7 Порядку).
 
Згідно із статтею 28 Порядку нещасний  випадок,  що  стався  на певному підприємстві з працівником іншого підприємства під час виконання ним  завдання  в інтересах свого підприємства, розслідується комісією підприємства, на  якому  стався  нещасний  випадок,  за   участю   представників підприємства,   працівником  якого  є  потерпілий.
 
Спеціальне  розслідування нещасного випадку (крім випадків,  передбачених  пунктом  43  цього  Порядку)  проводиться комісією  із  спеціального розслідування нещасного випадку (далі - спеціальна комісія), що призначається наказом керівника територіального органу Держнаглядохоронпраці за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного  випадку,  якщо  він стався  з  особою,  яка  забезпечує  себе  роботою самостійно,  чи внаслідок  дорожньо-транспортної   пригоди,   за   погодженням   з органами, представники яких входять до її складу (стаття 42 Порядку).
 
Зазначена комісія зобов`язана з`ясувати обставини і причини нещасного випадку, визначити, чи пов`язаний цей випадок з виробництвом, та скласти акт розслідування за відповідною формою (стаття 46, 99 Порядку).
 
Згідно із статтею 37 Порядку контроль за своєчасністю  і  об`єктивністю  розслідування нещасних  випадків,  їх  документальним  оформленням  та  обліком, виконанням  заходів  щодо  усунення   причин   нещасних   випадків здійснюють органи державного управління, органи державного нагляду за охороною праці,  виконавча дирекція Фонду та її  робочі  органи відповідно до компетенції. 
 
Громадський контроль здійснюють профспілки через свої виборні органи   і   представників, а також уповноважені найманими працівниками особи з питань охорони праці. 
 
Зазначені у цьому пункті органи та особи мають право вимагати у межах своєї компетенції від  роботодавця  проведення  повторного (додаткового)  розслідування нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта форми Н-5,  акта форми Н-1 (або форми НПВ),  визнання  нещасного  випадку  пов`язаним  з  виробництвом і складення акта форми Н-1, якщо ними виявлено порушення вимог цього Порядку чи інших нормативно-правових актів з охорони праці. 
 
Посадова  особа  органу Держнаглядохоронпраці має право у разі відмови роботодавця скласти або затвердити акт форми Н-5, акт форми  Н-1  (або форми НПВ) чи незгоди потерпілого або особи,  яка представляє його інтереси,  із змістом акта форми Н-5,  акта форми Н-1  (або форми НПВ),  надходження скарги або незгоди з висновками розслідування  про  обставини  та  причини  нещасного  випадку  чи приховання  нещасного  випадку  видавати обов`язкові для виконання роботодавцем або робочим органом виконавчої  дирекції  Фонду  -  у разі  нещасного  випадку  з  особою,  яка  забезпечує себе роботою самостійно,  приписи за  формою  Н-9  згідно  з  додатком  8  щодо необхідності  проведення  розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду  затвердженого  акта форми Н-5,  акта форми Н-1 (або форми НПВ), визнання чи невизнання нещасного випадку пов`язаним з виробництвом і складення акта форми Н-1 (або форми НПВ). 
 
Рішення посадової  особи  органу  Держнаглядохоронпраці  може бути оскаржено у судовому порядку.  На час розгляду справи у  суді дія припису припиняється  (стаття 38 Порядку).
 
Отже, зазначені положення Порядку дають підстави дійти висновку, що вимоги про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом відноситься до компетенції комісії по розслідуванню нещасного випадку. Спеціальна комісія встановлює факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом, тобто спеціальна комісія є спеціальним суб`єктом щодо встановлення вказаного факту, рішення якого може бути оскаржено до суду.
 
Подібний висновок зроблено Верховним Судом у постановах від 05 грудня 
2019 року у справі № 235/5301/16-ц (провадження № 61-7958св18), 
від 21 травня 2020 року у справі № 186/1053/17 (провадження 
№ 61-45421св18) та від 08 червня 2022 року у справі № 604/290/19 (провадження № 61-18558св21).
 
Апеляційний суд вказаного не врахував, та дійшов неправильного висновку про наявність підстав для встановлення факту нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом у удовому порядку.
 
З огляду на викладене у задоволенні позову в частині вимог ОСОБА_1 про встановлення факту нещасного випадку, що стався 11 грудня 2007 року зі складачем потягів залізничного цеху № 1 ВАТ «АреслорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_2 , таким, що пов`язаний з виробництвом слід відмовити, оскільки вимоги про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, відноситься до компетенції комісії по розслідуванню нещасного випадку. 
 
Крім того, визнаючи недійсним та скасовуючи Акт № 22 форми НПВ, затверджений 04 червня 2008 року, апеляційний суд вийшов за межі заявлених позовних вимог, оскільки не звернув уваги на те, що вимог про скасування та визнання недійсним вказаного акту ОСОБА_1 не заявляла. 
 
Ураховуючи наведене, суд першої інстанції зробив правильний висновок про відмову у задоволенні вимог  ОСОБА_1 , проте помилився щодо мотивів такої відмови, що не вплинуло на правильність вирішення спору по суті.
 
Таким чином постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 липня 
2022 року слід скасувати та залишити в силі рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 жовтня 2021 року, змінивши його мотивувальну частину, виклавши її в редакції цієї постанови.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги 
 
Відповідно до вимог статті 413 ЦПК України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо в передбачених статтею 400 цього Кодексу межах встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.
 
У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу необхідно задовольнити частково, постанову Дніпровського апеляційного суду від 
05 липня 2022 року скасувати та залишити в силі рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 жовтня 2021 року, змінивши його мотивувальну частину, виклавши її в редакції цієї постанови.
 
Керуючись статтями 400, 409, 413, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області задовольнити частково.
 
Постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 липня 2022 року скасувати, а рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 жовтня 2021 року залишити в силі, змінивши його мотивувальну частину, виклавши її в редакції цієї постанови.
 
З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції скасована постанова Дніпровського апеляційного суду від 05 липня 2022 рокувтрачає законну силу та подальшому виконанню не підлягає.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий	М. Є. Червинська        	
Судді: 	А. Ю. Зайцев        	
 	Є. В. Коротенко        	
 	В. М. Коротун        	
 	М. Ю. Тітов