ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2023 р.	Справа № 520/17815/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Подобайло З.Г.,
Суддів: Бартош Н.С. ,  Григорова А.М. ,
за участю секретаря судового засідання Шаповал В.Ю.

          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 19.01.2022, головуючий суддя І інстанції: Мар`єнко Л.М., м. Харків, повний текст складено 19.01.22 по справі № 520/17815/21
          за позовом         Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради  
          до          ОСОБА_1                 
          про скасування повідомлення про початок будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації,
ВСТАНОВИВ:
Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить суд, з урахуванням заяви про зміну предмета позову: 
- припинити право на використання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) на об`єкт «Реконструкція стоматологічного кабінету (нежитлові приміщення № 13-1-:-13-9) в літ. «А-4» за адресою АДРЕСА_1 » від 01.04.2021 №  ХК 051210401116 (замовник будівництва - ОСОБА_1 (по батькові відсутнє), РНОКПП НОМЕР_1 ); 
- скасувати реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) на об`єкт «Реконструкція стоматологічного кабінету (нежитлові приміщення №  13-1-:-13-9) в літ. «А-4» за адресою АДРЕСА_1 » від 04.08.2021 № ХК 101210803917 (замовник будівництва - ОСОБА_1 (по батькові відсутнє), РНОКПП НОМЕР_1 ). 
В судовому засіданні представником позивача заявлено клопотання щодо заміни первинного позивача на його правонаступника - Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради. 
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.01.2022 р. клопотання представника позивача про заміну Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради на її правонаступника задоволено. Замінено позивача по справі - Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради на її правонаступника - Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради. 
З ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.01.2022 ОСОБА_1 не згоден , подав апеляційну скаргу , вважає її винесеною з неправильним застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.  Вказує , що позивач - Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради в позовній заяві зазначає, що діє на підставі Рішення Харківської міської ради від 23.09.2015 № 1981/15, яким створено Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю, Рішення Харківської міської ради від 09.12.2020 № 19/20 про затвердження Положення про Департамент територіального контролю та земельних відносин і є самостійним виконавчим органом Харківської міської ради. Позивач та правонаступник, яким його замінено, функціонує та здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності в порушення ст. 21 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» без обов`язкового затвердження положень керівником центрального органу виконавчої влади , яким є новостворена Державна інспекція архітектури та містобудування (ДІАМ). Процесуальне правонаступництво необхідно розуміти як заміну або вибуття в адміністративній справі сторони в разі переходу правового статусу від однієї особи до іншої (правонаступника), зокрема компетенції між суб`єктами владних повноважень, у спірних матеріальних правовідносинах. 
Вважає, що переходу правового статусу від однієї особи до іншої (правонаступника), компетенції між суб`єктами владних повноважень, у цьому судовому провадженні не відбулося. Також вважає, що позивач та особа, яку Харківський окружний адміністративний суд оскаржуваною ухвалою від 19.01.2022 року допустив як правонаступника позивача по справі за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до ОСОБА_1 не надали суду належних, допустимих, достатніх та достовірних доказів на підтвердження предмету доказування- процесуального правонаступництва. Крім того, звертає увагу суду на те, що ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2021 р. справа № 520/24177/21 зупинено дію пунктів 1.5., 1.6., 1.7., 1.8. рішення Харківської міської ради від 12.10.2021 № 200/21 «Про внесення змін до положень виконавчих органів Харківської міської ради 8 скликання» , таким чином Рішенням Харківської міської ради від 12.10.2021 № 199/21 діяльність позивача Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради припинено, а дію новоствореного рішенням Харківської міської ради від 12.10.2021 № 200/21 Департамента територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради як і Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю зупинено. 
Посилаючись на обставини та обґрунтування , викладені в апеляційній скарзі , просить суд ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 19 січня 2022 року  скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким в задоволенні клопотання про заміну позивача - Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради - його правонаступником відмовити. 
Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради  подала до суду відзив на апеляційну скаргу , вважає доводи викладені в ній необгрунтованими, помилковими та такими, що не відповідають приписам чинного законодавства. Посилаючись на обґрунтування, викладені у відзиві, просить суд відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а справу направити до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду. 
Учасники справи про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені заздалегідь та належним чином. 
Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні згідно приписів ст.229 КАС України.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи у їх сукупності , колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Приймаючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов висновку щодо обґрунтованості клопотання представника позивача та необхідності заміни позивача – Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради на її правонаступника - Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради. 
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції , виходячи з наступного.
Частиною другоюстатті 19 Конституції Українипередбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Так, у відповідності до вимог ст. 52 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.
При визначенні процесуального правонаступництва слід виходити з того, хто є правонаступником у спірних правовідносинах, та враховувати, що якщо під час розгляду адміністративної справи буде встановлено, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються, припинили свою діяльність, то в такому випадку суду необхідно залучити до участі у справі їх правонаступників. У випадку ж відсутності правонаступників суду необхідно залучити до участі у справі орган, до компетенції якого належить вирішення питання про усунення порушень прав, свобод чи інтересів позивача.
Публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених   законом   випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок щодо відновлення порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід про перехід до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.
У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувалися ліквідованим органом, не можуть бути припинені та підлягають передачі іншим державним органам, за винятком того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.
Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у постановах від 13.03.2019 року (справа № 524/4478/17), від 20.02.2019 року (справа № 826/16659/15), від 30.11.2020 року (справа № 260/453/19).
Процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво - це унормована можливість заміни адміністративним судом (на будь-якій стадії процесу судового розгляду справи в суді першої, апеляційної та касаційної інстанцій (крім випадків перегляду справи за винятковими чи нововиявленими обставинами) сторони чи третьої особи іншим суб`єктом, коли права та обов`язки суб`єкта владних повноважень перейшли від сторони (в адміністративній справі) до іншого суб`єкта владних повноважень, а також можливість суб`єкта публічної адміністрації (правонаступника) вступити в судовий процес як сторона чи третя особа.
Під публічним правонаступництвом слід розуміти повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції; це вступ у чинні адміністративно - правові відносини нового суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) на місце суб`єкта, що або припинив своє існування або повністю чи частково позбувся адміністративної компетенції.
Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 09.11.2020 по справі № 826/14670/16.
Повноваження виконавчого комітету Харківської міської ради - Інспекції у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про місцеве самоврядування в Україні» (тут і далі - у редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин). 
Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 
структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 
виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. 
Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. 
Статтею 7 цього ж Закону врегульовано зміст управління у сфері містобудівної діяльності, державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема й здійснення контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, 
вимог будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (надалі - вихідні дані), проектної документації. 
Згідно з пунктом 7 частини першої статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (крім анулювання (скасування) документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів): , 
виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (крім міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, та міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч) - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), розташованих у межах відповідних населених пунктів; 
виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч, структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, розташованих у межах відповідних населених пунктів; 
центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), а також щодо всіх об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (ССЗ), розташованих у межах населених пунктів. 
Частиною другою статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду. 
Разом з тим, згідно з ч. 1 ст. 11 Закону України «Про місцеве самоврядування в України» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. 
Згідно з ч . 1 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону. 
Органам місцевого самоврядування законом можуть надаватися окремі повноваження органів виконавчої влади, у здійсненні яких вони є підконтрольними відповідним органам виконавчої влади (ч. 1 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). 
При цьому згідно з положеннями п. 1 ч. 2 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях міських рад (міст з районним поділом), крім питань, зазначених у частині першій цієї статті, вирішуються такі питання визначення обсягу і меж повноважень, які здійснюють районні у містах (у разі їх створення) ради та їх виконавчі органи в інтересах територіальних громад районів у містах. 
З питань делегованих повноважень, передбачених пунктом «б» ч. 1 ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», виконавчі органи сільських, селищних, міських рад підконтрольні відповідним органам виконавчої влади. 
Відповідно до підпунктів 1 та 6 пункту «б» ч. 1 ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до делегованих повноважень належать зокрема: 
- надання (отримання, реєстрація) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів у випадках та відповідно до вимог, встановлених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності»: 
- вирішення відповідно до законодавства спорів з питань містобудування.
Колегією суддів встановлено, що Рішенням Харківської міської ради від 23.09.2015 № 1981/15 створено Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, яка почала діяти з 16.04.2016 року.
Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради у відповідності до пунктів 1.1, 3.3 Положення про Інспекцію, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 20.11.2015 № 7/15, є самостійним виконавчим органом, який утворюється Харківською міською радою та діє на правах відділу, та здійснює держаний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Харкова.
Рішенням Харківської міської ради від 09.12.2020 № 7/20 затверджено положення про адміністрації районів, департаменти, управління, відділи та інші виконавчі органи Харківської міської ради 8 скликання.
Рішенням Харківської міської ради від 30.12.2020 № 19/20 створено Департамент територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (п. 1.1).
Відповідно до п. 1.3.1. цього рішення Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради перейменовано на Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради.
Рішенням Харківської міської ради від 12.10.2021 № 199/21 «Про внесення змін до структури виконавчих органів Харківської міської ради 8 скликання» внесено зміни, відповідно до яких Департамент територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради з 01.01.2022 припиняє свою діяльність у зв`язку з реорганізацією шляхом приєднання до Департаменту земельних відносин Харківської міської ради (пункти 1.3, 1.З.2., 2.). У відповідності до п. 1.З.4., 2 вказаного рішення Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради з 01.01.2022 припиняє свою діяльність.
У відповідності до п. 1.2 Харківської міської ради від 12.10.2021 № 199/21 «Про внесення змін до структури виконавчих органів Харківської міської ради 8 скликання» утворено: 
- Департамент земельних відносин Харківської міської ради (1.2.1.)
- Департамент з інспекційної роботи Харківської міської ради (1.2.2.)
- Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (1.2.3.)
Рішенням Харківської міської ради від 12.10.2021 № 200/21 «Про внесення змін до положень виконавчих органів Харківської міської ради 8 скликання» у відповідності до пунктів 1.9., 1.10., 1.11. затверджені Положення:
- про Департамент земельних відносин Харківської міської ради (додаток 134).
- про Департамент з інспекційної роботи Харківської міської ради (додаток 135).
- про Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (додаток 136).
Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (далі - Інспекція) у відповідності до пунктів 1.1, 2.1.2 Положення про Інспекцію, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 12.10.2021 № 200/21 (далі - Положення про Інспекцію), Інспекція є самостійним виконавчим органом Харківської міської ради, який утворюється Харківською міською радою, входить до складу Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради та діє на правах відділу без права юридичної особи, здійснює відповідно до чинного законодавства державний архітектурно-будівельного контроль, а також виконує дозвільні та реєстраційні функції.
Згідно із Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про Інспекцію, метою Інспекції є забезпечення додержання на території міста Харкова містобудівного законодавства України та запобігання його порушенням, основними завданнями Інспекції є здійснення відповідно до закону державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій.
Таким чином, фактично функції з реалізації делегованих повноважень здійснення відповідно до закону державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій наразі виконуються Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради. 
При цьому відповідно до вищезазначених положень – здійснення функцій Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради припинено.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що правонаступником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради по даній справі є Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради.
З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для заміни позивача у даній справі - Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради на її правонаступника - Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради, а відтак, клопотання  про заміну сторони (позивача) у справі правомірно задоволено судом першої інстанції.
Колегія суддів зазначає , що повноваження виконкомів та центрального органу контролю та нагляду у сфері містобудівної діяльності чітко визначені та розмежовані повноваження, тому доводи апелянта з цього приводу є помилковими, Інспекція продовжує здійснювати повноваження державного архітектурно-будівельного контролю і зміни в законодавстві щодо реорганізації ДАБІ не вплинули на її діяльність. 
Посилання апелянта на положення Постанови від 23.12.2020 No 1340 «Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду» та Постанови від 15.09.2021 No 960 «Питання Державної інспекції архітектури та містобудування» стосуються реорганізації центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. З огляду на викладене, повторно передавати будь-які акти ДІАМ не потрібно та законодавство цього не вимагає, оскільки вони вже були передані 08.04.2016 року ДАБІ, а у період з 11.04.2016 по 01.01.2022 Інспекція не припиняла свою діяльність, тому такі посилання є необгрунтованими. 
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 15.07.2021 у справі № 300/3178/20 .
Доводи апелянта щодо  зупинення дії пунктів 1.5., 1.6., 1.7., 1.8. рішення Харківської міської ради від 12.10.2021 No 200/21 «Про внесення змін до положень виконавчих органів Харківської міської ради 8 скликання» згідно ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2021 у справі № 520/24177/21 також є помилковими , оскільки постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 24.12.2021 у справі № 520/24168/21 скасовано ухвалу Харківського окружного адміністративного суду  від 22.11.2021 року по справі № 520/24177/21 про забезпечення адміністративного позову.
В контексті викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення питання про заміну позивача у справі, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеній ухвалі, у зв`язку з чим підстав для її скасування не вбачається.
Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
При прийнятті рішення у даній справі суд врахував позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки інших аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).
З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, колегія суддів вважає, що ключові аргументи апеляційної  скарги отримали достатню оцінку. Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.
Велика Палата Верховного Суду неодноразово у своїх рішеннях, зокрема у справах у справах № 265/6582/16-ц, № 487/10128/14-ц, № 487/10132/14-ц, № 924/1473/15 звертала увагу на те, що відповідно до принципу juranovitcuria («суд знає закони») навіть неправильна юридична кваліфікація сторонами спірних правовідносин не звільняє суд від обов`язку застосувати для вирішення спору належні приписи юридичних норм.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу   залишити без задоволення.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 19.01.2022 по справі № 520/17815/21  залишити без змін.
 . 

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 	(підпис)	З.Г. Подобайло	
Судді	(підпис)  (підпис) 	Н.С. Бартош    А.М. Григоров   	
Повний текст постанови складено  13.02.2023 року