Справа № 991/6525/22
Провадження 1-кс/991/6553/22

У Х В А Л А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2023 року                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на рішення детектива про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій,

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга, в якій адвокат ОСОБА_3 просить: скасувати постанову детектива Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 про відмову в задоволення клопотання від 09.12.2022 у кримінальному провадженні № 52021000000000006 від 05.01.2021; зобов`язати детектива ОСОБА_5 провести по справі огляд повної версії аудіозапису наради за участю ОСОБА_4 , яка була предметом журналістської публікації в ІНФОРМАЦІЯ_1 , оглянутою вподальшому детективом ОСОБА_5 відповідно до протоколу огляду від 26.06.2022, з метою надання пояснень та обґрунтувань ОСОБА_4 .
Скарга обґрунтована тим, що в провадженні Національного антикорупційного бюро України перебуває кримінальне провадження № 52021000000000006 від 05.01.2021. У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 має статус третьої особи - власника майна, на яке накладено арешт ухвалою Вищого антикорупційного суду від 02.08.2022 у справі № 991/2647/22.
Адвокат зазначає, що під час допиту 09.12.2022 при роз`яснені положень ст. 63 Конституції України детектив ОСОБА_5 повідомив, що дії ОСОБА_4 перевіряються на предмет наявності складу злочину, оскільки саме він є підписантом договору та додаткових договорів щодо виконання будівельних робіт, підписання яких та дії за якими перевіряються слідством. Тобто, ОСОБА_4 перебуває під кримінальним переслідуванням та саме з метою доказування обставин вчинення злочину вилучено та арештовано майно ОСОБА_4 .
07.12.2022 адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 подав клопотання про проведення огляду аудіозапису наради за участі ОСОБА_4 з наданням пояснень та обґрунтувань щодо обставин розмови для їх аналізу у сукупності з іншими доказами по справі, проте 09.12.2022 детектив ОСОБА_5 виніс постанову про відмову у задоволенні клопотання. 
Посилаючись на ч. 2, 5 ст. 9, ст. 92, 93 КПК України, адвокат стверджує, що детектив зловживаючи своїми процесуальними правами блокує надання до справи доказів, які йому не вигідні, щоб в такий спосіб сформувати у справі тільки обвинувальні докази. Детектив ОСОБА_5 надавав можливість дати показання виключно з тих питань, які він ставить. У зв`язку з чим, ОСОБА_4 був вимушений робити окремі заяви про повідомлення детективу тієї інформації, яку він бажав додати. Тобто, детективом створюється ситуація, коли частина інформації та доказів, які мають значення для справи (входять до предмету доказування), та свідчать на користь ОСОБА_4 , не потрапляють до матеріалів справи.
У судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав, з викладених у ній підстав, просив задовольнити. 
Детектив Національного бюро у судове засідання не прибув. До початку судового засідання засобами електронної пошти надав письмові заперечення на скаргу адвоката ОСОБА_3 , відповідно до яких просив відмовити у задоволенні скарги на постанову від 09.12.2022 про відмову у задоволенні клопотання про проведення огляду повної версії аудіозапису наради за участі ОСОБА_4 , яка розміщена в мережі Інтернет та 26.12.2022 оглянута детективом. Зазначив, що ОСОБА_4 є особою, на майно якої накладено арешт, та відповідно до ст. 64-2 КПК України є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт. Посилаючись на ч. 3, 6 ст. 64-2, ст. 220 КПК України, стверджував, що проведення огляду аудіозапису за участі ОСОБА_4 жодним чином не стосується майна останнього, на яке накладено арешт. Посилаючись на ч. 1 ст. 91, ч. 1 ст. 94, ч. 1, 2 ст. 223 КПК України зазначає, що з урахуванням визначених законом обставин, що підлягають доказуванню, кримінальне процесуальне законодавство не покладає на детектива обов`язку поводити усі слідчі (розшукові) дії, які ініціює сторона кримінального провадження, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути неможливими, недоцільними, передчасними або ж перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження. Кримінальний процесуальний кодекс України пов`язує проведення певної слідчої дії з тим, що наявні такі відомості, які вказують на можливість досягнення її мети, а не із самим фактом звернення адвоката із клопотанням щодо такої слідчої дії. Тому орган досудового розслідування в залежності від фактичних обставин провадження самостійно, за внутрішнім переконанням, визначає, які саме процесуальні дії та коли належить здійснити для встановлення обставин, які підлягають доказуванню у певному кримінальному проваджені, та відмовляє в задоволенні відповідних клопотань у разі відсутності належного обґрунтування необхідності їх проведення. Зазначає, що 26.06.2022, а не 26.12.2022, як зазначено в клопотанні адвоката ОСОБА_3 , проведено огляд публікації, розміщеної в мережі Інтернет, про що складено відповідний протокол. В ході допиту ОСОБА_4 25.11.2022 останньому повідомлено, що орган досудового розслідування ознайомлений з повною версією аудіозапису наради, яка відбувалась в грудні 2020 року у приміщення ВП «Атомпроектінжиніринг» ДП «НАЕК «Енергоатом», на якій він був присутній. У зв`язку з чим, ОСОБА_4 поставлено ряд запитань щодо його висловлювань під час зазначеної наради. На цей час орган досудового розслідування не потребує надання ОСОБА_4 додаткових пояснень та обґрунтувань щодо змісту вказаного аудіозапису. Судовий розгляд просив провести без участі детектива Національного бюро. 
Відсутність детектива не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК України). 
Заслухавши пояснення адвоката, дослідивши письмові заперечення детектива, матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні скарги належить відмовити.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
Правова природа проваджень, які здійснюються слідчим суддею, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед детективом, та обґрунтованість внесеного клопотання.
Таким чином, предметом судового контролю під час розгляду цієї скарги є не лише прийняте слідчим, прокурором рішення стосовно задоволеного клопотання, а й дотримання інших процесуальних вимог щодо проведення відповідних слідчих (розшукових) дій, які ініціюються перед органами досудового розслідування у кримінальному провадженні.
У судовому засіданні встановлено, що детективи Національного бюро здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52021000000000006 від 05.01.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України. 
Встановлено, що 07.12.2022 адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до детективів Національного бюро у кримінальному провадженні № 52021000000000006 від 05.01.2021 із клопотанням № 10, у якому просив: провести огляд повної версії аудіозапису наради за участю ОСОБА_4 , яка була предметом журналістської публікації в ЗМІ на сайті www.radiosvoboda.org, оглянутої детективом ОСОБА_5 відповідно до протоколу огляду від 26.06.2022 з метою надання пояснень та обґрунтувань ОСОБА_4 щодо того, які вислови мали своє підґрунтя, виходячи з обставин виконання договору ТОВ «Укрбудмонтаж», а які були направлені на стимулювання ТОВ «Укрбудмонтаж» до повернення коштів, передачі обладнання, здійснення розрахунків з субпідрядними організаціями, без яких ніяк не виконати роботи/не отримати обладнання, усунення дефектів, завершення на половину виконаних робіт.
Необхідність проведення такої слідчої (розшукової) дії адвокат ОСОБА_3 мотивував тим, що предметом досудового розслідування є порядок укладання та виконання договору № 30-46-08-20-00167 від 09.12.2020 з генпідрядником ТОВ «БК «КБР». Під час допиту ОСОБА_4 , який відбувся 25.11.2022 за участі адвоката ОСОБА_3 , задавались питання щодо обставин справи та з поставлених запитань стало зрозумілим, що у слідства наявний повний варіант аудіозапису наради, яка була предметом журналістської публікації в засобах масової інформації, оглянутої детективом ОСОБА_5 відповідно до протоколу огляду від 26.06.2022. В цьому протоколі огляду детектив зафіксував лише оцінку журналістів і лише частини аудіозапису зустрічі, при чому із застосуванням монтажу та вибіркового підходу, цитування окремих фраз. Зазначає, що всі вислови, які здійснювались ОСОБА_4 , в повному вигляді та в контексті розмови та висловів інших учасників мали кардинально протилежне значення ніж те, як це висвітлили журналісти, як це використовує на даний момент слідство. Огляд аудіозапису з участю ОСОБА_4 та надання ним пояснень стосовно вказаних вище обставин допоможе слідству об`єктивно оцінити зазначений аудіозапис.
За результатами розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 від 07.12.2022 детектив Національного бюро ОСОБА_5 виніс постанову від 09.12.2022 про відмову у задоволенні клопотання.
В обґрунтування прийнятого рішення детектив зазначив про надходження клопотання та його вимоги. Зазначив, що ОСОБА_4 є особою, на майно якої накладено арешт, та відповідно до ст. 64-2 КПК України є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт. Так, відмовляючи у задоволенні клопотання детектив виходив виключно із статусу ОСОБА_4 , та, посилаючись на ч. 3, 6 ст. 64-2, ст. 220 КПК України, зазначив, що проведення огляду аудіозапису за участі ОСОБА_4 жодним чином не стосується майна ОСОБА_4 , на яке накладено арешт.
Тобто, підставою для відмови у задоволенні клопотання є процесуальний статус особи, в інтересах якої подане клопотання, та, відповідно, обсяг повноважень, якими така особа наділена.
Слідчим суддею враховано, що клопотання адвоката ОСОБА_3 розглянуто детективом в порядку та строки визначені ст. 220 КПК України. 
Встановлено, що приймаючи оскаржуване рішення, детектив виклав зміст обставин, які стали підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови та їх обґрунтування, посилання на положення Кримінального процесуального кодексу України, тобто постанова відповідає вимогам пункту 2 ч. 5 ст. 110 КПК України. 
У судовому засіданні адвокат стверджував, що ОСОБА_4  має статус особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, у зв`язку з чим має права та обов`язки, передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, для підозрюваного в частині, що стосуються арешту майна. 
Так, відповідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Встановлено, що ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02.08.2022 у справі № 991/2647/22 накладено арешт на майно ОСОБА_4 , вилучене 21.07.2022 під час проведення обшуку за місцем проживання останнього, з метою забезпечення збереження речових доказів. Копія судового рішення міститься у матеріалах справи. 
Оскільки питання про арешт майна ОСОБА_4  вирішено вказаним судовим рішенням та арешт майна наразі триває,  ОСОБА_4  на час розгляду вказаної скарги у цьому кримінальному провадженні має статус іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування. Тобто, особи, стосовно якої (в тому числі щодо її майна) здійснюються процесуальні дії, визначені цим Кодексом (п. 16-1 ч. 1 ст. 3 КПК України).
Порядок розгляду клопотань під час досудового розслідування встановлений ст. 220 КПК України. 
Звертаю увагу, що лише у випадках, установлених цим Кодексом, клопотання про виконання процесуальних дій іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав (ч. 1 ст. 220 КПК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 220 КПК України, про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Тобто, особа, яка має процесуальний статус «особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування», має право звернутися із клопотанням про виконання процесуальних дій лише у випадках, коли це передбачено кримінальним процесуальним законом. 
Водночас, поняття «інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування,» є більш широким ніж поняття «третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт», тому визначений у постанові від 09.12.2022 детективом ОСОБА_5 процесуальний статус ОСОБА_4 не свідчить про помилковість прийнятого рішення по суті.
У той же час, Кримінальний процесуальний закон не дає визначення поняття «процесуальна дія». Проте, із системного аналізу положень Кримінального процесуального кодексу України, вбачається, що під процесуальною дією розуміється дія, вчинення якої належить до процесуальних повноважень слідчого (детектива), дізнавача, прокурора, її виконання забезпечується різноманітними засобами на підставах і в порядку, передбачених кримінальним процесуальним законодавством, та яка спричиняє визначені законом правові наслідки у вигляді виникнення, зміни чи припинення у межах конкретного кримінального провадження кримінально-процесуальних відносин (прав, обов`язків, тощо).
Непогодження із формулюванням підстав для прийняття оскаржуваної постанови не може свідчити про недотримання детективом вимог щодо наведення належних мотивів відмови та їх обґрунтування. 
Відповідно до ч. 1, 5 ст. 40 КПК України детектив несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Здійснюючи свої повноваження, детектив є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку забороняється.
Водночас, перевіряючи обґрунтованість постанови детектива від 09.12.2022, слідчий суддя оцінює не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й клопотання адвоката на предмет, викладених у ньому вимог та їх обґрунтованості.
Огляд є слідчою (розшуковою) дією, спрямованою на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні (ч. 1 ст. 223, ст. 237 КПК України). Для участі в огляді може бути запрошений потерпілий, підозрюваний, захисник, законний представник та інші учасники кримінального провадження (ч. 3 ст. 237 КПК України).
Порядок збирання доказів у кримінальному провадженні встановлено у ст. 93 КПК України, відповідно до якої збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом. 
Слідчий суддя враховує зазначену детективом у письмових запереченнях інформацію, що 25.11.2022 в ході допиту свідка ОСОБА_4 останньому повідомлено, що орган досудового розслідування ознайомлений з повною версією аудіозапису наради, яка відбувалась в грудні 2020 року у приміщення ВП «Атомпроектінжиніринг» ДП «НАЕК «Енергоатом», на якій свідок був присутній, поставлено ряд запитань щодо його висловлювань під час зазначеної наради.
Водночас, копії протоколу допиту свідка ОСОБА_4 від 25.11.2022 та протоколу огляду від 26.06.2022 матеріали справи не містять, що позбавляє можливості надати належну оцінку доводам адвоката ОСОБА_3 . 
Звертаю увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення слідчого розглядаються згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави. Однак, жодних клопотань про витребування доказів адвокатом не заявлено.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволення скарги належить відмовити.
Керуючись ст. 2, 7, 303-309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Відмовити у задоволенні скарги.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1