ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"19" січня 2023 р.           Справа№ 911/1263/22
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Суліма  В.В.
суддів:            Майданевича А.Г. 
          Гаврилюка  О.М. 
 
представники сторони: не викликались,
розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 
на ухвалу Господарського суду Київської області від 01.09.2022 
у справі № 911/1263/22 (суддя Колесник Р.М.)
за позовом       ОСОБА_1 
до         ОСОБА_2 
про      визнання недійсним договору,-
                              
                                                   ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі малого підприємства у формі Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет» від 05.02.2021, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 та визнання недійсним акту приймання-передачі частки в статутному капіталі малого підприємства у формі Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет» від 05.02.2021. 
Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.09.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто заявникові.
Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що як вбачається з документів доданих до заяви про усунення недоліків, позивачем не подано належної якості копій документів долучених до матеріалів позовної заяви. Крім того, позивачем не усунуті недоліки в частині направлення відповідачеві позовної заяви з доданими до неї документами листом з описом вкладення із зазначенням чіткого переліку документів, які були надіслані на адресу відповідача.
Не погодившись із прийнятою ухвалою, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.09.2022 року скасувати та прийняти нове рішення, яким направити позовну заяву до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Вимоги та доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що суд першої інстанції допустив надмірного формалізму та неправильно застосував норми процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали та порушення права позивача на доступ до суду. Зокрема, апелянт зазначив, що стадія прийняття позовної заяви до провадження не передбачає дослідження судом поданих позивачем доказів, перевірку копій на правильність засвідчення або перевірку якості поданих доказів. Крім того, скаржник не міг надати копії доказів у кращій якості, оскільки оригінали документів знаходять у відповідача.
Також, апелянт вказав, що представником позивача було направлено відповідачу копію позову та додатки до нього, що підтверджується описом вкладення в цінний лист та квитанцією про сплату послуг поштового оператора, які наявні в матеріалах справи. При цьому, при прийомі цінного листа уповноваженим представником поштового зв`язку не було зафіксовано відсутність певних документів у конверті.  
Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.09.2022 року сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Сулім В.В., судді Майданевич А.Г., Гаврилюк О.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.10.2022 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 01.09.2022 у справі № 911/1263/22 залишено без руху.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.11.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 01.09.2022 у справі № 911/1263/22 в порядку спрощеного провадження без повідомленн учасників справи.
Розглянувши апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи, Північний апеляційний господарський суд вважає, що ухвала Господарського суду Київської області від 01.09.2022 року підлягає скасуванню, а апеляційна скарга ОСОБА_1 - задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі малого підприємства у формі Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет» від 05.02.2021, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 та визнання недійсним акту приймання-передачі частки в статутному капіталі малого підприємства у формі Товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет» від 05.02.2021.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.09.2022 позовну заяву ОСОБА_1 було повернуто заявнику.
Зі змісту вказаної ухвали вбачається, що суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем не усунуто недоліків позовної заяви в частині надання суду належної якості копій документів, долучених до позовної заяви. Також, не надано доказів надсилання на адресу відповідача позовної заяви з переліком документів, доданих до позовної заяви.
Відповідно до ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити:
1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;
2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;
3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;
4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;
5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;
6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;
7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;
8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;
9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;
10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Згідно із ч. 1, 2 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: 1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Частиною 1 ст. 174 ГПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).
Як зазначалося вище, однією із підстав повернення позовної заяви є надання позивачем частини документів в неналежній якості та з частково відтвореним текстом.
Водночас, колегія суддів зазначає, що чинним господарським процесуальним законодавством України не передбачено повернення позовної заяви з підстав надання доказів не в повному обсязі або неналежної якості.
Надані сторонами докази оцінуються під час розгляду справи по суті та приймаються чи не примаються судом у якості належних та допустимих доказів по справі.
Також, як на підставу повернення позовної заяви суд першої інстанції послався на те, що звертаючись до суду із позовною заявою, позивачем до суду, в якості доказів надсилання позовної заяви на адресу відповідача, було подано опис вкладення, в якому зазначено про направлення на адресу відповідача «позовної заяви на 39 арк.», водночас в ухвалі про залишення позовної заяви без руху суд наголосив, що у вказаному описі відсутній чіткий перелік документів, які були надісланні на адресу відповідача, а відсутність чіткого переліку документів, що було направлено на адресу відповідача унеможливлює встановлення дотримання позивачем вимог п. 1 ч. 1 ст. 164 та ч. 1 ст. 172 Господарсього процесуального кодексу України.  
Однак, відповідно до п. 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затвердженого постановою КМУ № 270 від 05.03.2009, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.
Як вбачається із опису вкладення наданому позивачем у якості доказу направлення на адресу відповідача копії позовної заяви з додатками, працівник поштового зв`язку розписався на його примірнику та проставив відбиток календарного штемпеля, а отже у відповідності до вищезазначених положень законодавства повинен був перевірити відповідність вкладення опису.
Відповідно до статті 6 Конвенції кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії» від 01.03.2002).
Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.
ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 04.12.1995). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення у справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28.10.1998).
Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ реалізуючи положення Конвенції, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.
Господарський суд повинен реалізовувати своє основне завдання (стаття 2 ГПК України), а саме справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення спорів на засадах верховенства права з метою ефективного забезпечення кожному права на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Однак у даній правовій ситуації повернення апеляційної скарги з формальних підстав унеможливило реалізацію згаданих вище завдань суду та прав позивача.
З огляду на вищевикладене, у суду першої інстанції, у наведеному випадку, були відсутні підстави, встановлені ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України для повернення позовної заяви позивача, оскаржувана ухвала постановлена місцевим господарським судом з порушенням норм процесуального права, що згідно з ст.ст. 277, 280 Господарського процесуального кодексу України є підставою для її скасування та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Статтею 275 ГПК України передбачено право суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до ст.280 ГПК України підставами для скасування ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
У випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції (ч.3 ст.271 ГПК України).
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 , скасування ухвали Господарського суду Київської області від 01.09.2022 року у справі №911/1263/22 з направленням даної справи на розгляд до суду першої інстанції.
У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору повинен бути здійснений судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.
Керуючись ст. ст. 240, 255, 270, 280 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

                                                   ПОСТАНОВИВ:          
          
1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 01.09.2022 у справі № 911/1263/22  задовольнити.
2. Ухвалу Господарського суду Київської області від 01.09.2022 у справі № 911/1263/22 скасувати.
3. Матеріали справи № 911/1263/22 повернути до Господарського суду Київської області для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя                                                            В.В. Сулім 

Судді                                                                                А.Г. Майданевич

                                                                                О.М. Гаврилюк